Levanger kommune Rådmannen Årsberetning 2014 Levanger 31. mars 2015 Innhold: 1. Rådmannens innledning ..............................................................................................3 2. Situasjonsbeskrivelse organisasjon ...........................................................................4 2.1. Organisasjonskart 31.12.14 ........................................................................................4 2.2. Årsverksutvikling .........................................................................................................5 2.3. HMS ...........................................................................................................................6 2.4. Sykefravær .................................................................................................................7 2.5. Diskriminering og likestilling ........................................................................................9 2.6. Tilstand Levanger kommune .......................................................................................9 2.7. Etikk..........................................................................................................................10 2.8. Internkontroll .............................................................................................................11 3. Økonomi ......................................................................................................................12 3.1. Regnskapsresultat ....................................................................................................12 3.2. Investeringer .............................................................................................................17 3.3. Balanseregnskapet ...................................................................................................18 3.4. Finansstrategi ...........................................................................................................18 3.5. Driftsresultat..............................................................................................................29 Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 2 av 42 1 Rådmannens innledning Årsberetningen fra rådmannen følger kommuneregnskapet etter bestemmelsene i kommuneloven med forskrifter. Årsberetningen skrives ferdig etter at regnskapet er avsluttet fra administrasjonen sin side og må ikke forveksles med årsrapporten som lages tidligere på året og har en selvstendig behandling. Som følge av et relativt stort regnskapsmessig underskudd i Levanger kommune i 2013 har det i 2014 vært stort fokus på økonomi og omstillinger. De omfattende strukturendringene innen oppvekstsektoren som ble vedtatt i 2012 er i rute og vil bli gjennomført fullt ut fra høsten 2015. Også innen helse er det gjennomført store strukturelle endringer i 2014 med nedlegging av Åsen helsetun som den største enkeltendringen. Samtidig har flere fått hjelp og bistand fra Levanger kommune som følge av demografisk utvikling om nasjonale reformer. Det er en imponerende endring som har skjedd i løpet av året. Som følge av betydelig svikt i skatteinntekter på nasjonalt nivå har kommunen fått vesentlig mindre rammetilskudd enn budsjettert. Likevel kom en for første gang på flere år ut med et positivt regnskapsresultat og maktet å foreta den budsjetterte fondsavsetningen. Dette skyldes god økonomistyring i alle deler av organisasjonen. Spesielt er det grunn til å fremheve de kommunale barnehagene som klarte å drive for mindre enn det justerte budsjettet, noe som førte til at en fikk penger til gode på denne sektoren i 2014. 10års jubileet for Innherred samkommune ble markert i 2014, samtidig som det ble klart at det ikke vil bli rom for samkommuner i framtidens kommunenorge. Regjeringen og stortingsflertallet ønsker i stedet at kommuner slår seg sammen som følge av kommunereformen. Levanger kommune startet arbeidet med å forberede seg på reformen sommeren 2014 og kommunestyret vedtok ulike alternativer før jul. Endelig løsning skal vedtas av kommunestyret i løpet av våren 2016. Rådmannen vil takke alle ansatte, ledere og folkevalgte for god samhandling og samarbeid i 2014. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 3 av 42 2 Situasjonsbeskrivelse organisasjon 2.1 Organisasjonskart 31.12.14 Det er ikke gjennomført organisatoriske endringer i Levanger kommune i løpet av 2014. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 4 av 42 2.2 Årsverksutvikling Resultatenhet Rådmannens stab inkl. fellesområder NAV Innvandrertjenesten Mule og Okkenhaug oppvekstområde Halsan/Momarka oppvekstsenter Nesheim oppvekst Skogn barne- og ungdomsskole Ekne/Tuv oppvekstsenter Åsen oppvekstsenter Ytterøy oppvekstsenter Frol oppvekstsenter Levanger Ungdomsskole Barn og familie Hjemmetjenester Habilitering Institusjon Helse og rehabilitering Staupshaugen verksted Distrikt Nesset/Frol Helse- og omsorgstorg Distrikt Sentrum/Ytterøy Distrikt Sør Kulturenheten Drift - anleggsavdelingen Bygg- og eiendomsavdelingen Kommunalteknikk Sum antall årsverk Pr. 31.12.12 18,9 11,7 49,0 25,9 39,4 54,2 61,6 25,8 36,1 14,8 101,8 23,2 59,1 26,3 15,1 118,9 7,2 76,2 123,0 24,4 18,0 54,5 12,7 997,7 Pr. 31.12.13 16,8 13,9 49,0 24,6 41,9 56,5 62,8 23,6 34,3 14,5 69,9 56,1 62,3 147,6 101,8 127,0 1,0 27,2 20,0 59,4 14,2 1024,1 Pr. 31.12.14 18,4 11,8 51,1 22,4 42,2 58,3 59,5 19,2 36,0 16,7 72,9 53,6 60,7 157,5 101,6 117,4 22,2 21,0 62,2 15,3 1020,1 Endring 2013-2014 1,6 -2,1 2,1 -2,2 0,3 1,8 -3,3 -4,4 1,7 2,2 3,0 -2,5 -1,6 9,9 -0,2 -9,6 -1,0 -5,0 1,0 2,8 1,1 -4,0 Antall årsverk ligger på samme nivå som ved utgangen av 2013. Det er relativt små endringer ved de fleste enhetene. Unntaket er «Hjemmetjenester» og «Institusjon», men dette skyldes at disse enhetene var nyetablerte ved forrige årsskifte, og at noen små justeringer er foretatt gjennom 2014. Samlet sett er det ikke endringer i antall årsverk i disse enhetene. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 5 av 42 2.3 HMS Arbeidsmiljøutvalget: Det er i 2014 avholdt 6 møter i Levanger, 2 av disse møtene har vært felles AMU, hvor AMU Verdal og AMU Levanger har hatt felles saker. Årsplan HMS: I 2014 har enheter/verneområder i Levanger kommune utarbeidet egen HMSårsplan Bedriftshelsetjenesten: AktiMed har levert bedriftshelsetjenester for ansatte i Levanger, Verdal og Innherred samkommune i 2014. Vedlagt tabell viser antall forbruk av timer i 2013 og 2014. Avdeling Levanger Verdal ISK Timer 2013 Timer 2014 720 678 363 290 160 185 Treningsavtaler Ordningen med refusjon av treningsutgifter for ansatte opphørte i 2014, i stedet er det gjort forsøk med kommunale fellestimer på treningssenter. IA arbeid: Det ble gjennomført IA dag både i Levanger og Verdal for ansatte i Verdal kommune, Levanger kommune og Innherred samkommune i mars 2014. Seniortiltak: Seniortiltakene i Levanger kommune ble endret i 2014, etter samme mal som i Verdal kommune. Det ble gjennomført to seniorseminar dager i Verdal kommune og Levanger kommune i mars 2014, i samarbeid med KLP. Alle de tre ovenfor nevnte tiltakene er ment å bidra til å gjøre ansatte i stand til å stå lengre i sine jobber, både gjennom å bidra til en bedre fysisk form og ved å tilpasse den enkeltes arbeidssituasjon. Ulike prosjekter/kurs: 1. Kvalitetslosen: Det er gjennomført oppfriskningskurs i bruk av kvalitetslosen på flere enheter/avdelinger både i Verdal og Levanger i løpet av 2014. 2. HMS – Kurs: Det ble gjennomført 40 timers grunnkurs i arbeidsmiljø for nye verneombud, ledere og hovedverneombudene (Verdal og Levanger) i april måned 2014. 3. Nærværprosjekt: forebygging og ivaretakelse av langtidsfriske medarbeidere. Prosjektet er gjennomført innen renhold og brann og redningstjenesten. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 6 av 42 2.4 Sykefravær Tabellen under viser endringen i sykefravær for hver enkelt enhet fra 2013 til 2014. Det totale sykefraværet er tilnærmet uendret fra 2013 til 2014. Fraværet er vesentlig lavere enn for noen år tilbake, og den langsiktige trenden viser en nedadgående kurve for fraværet. Sykefravær pr. enhet Totalt 110 Rådmannen m/fellestj. 133 NAV 160 Innvandrertjenesten 210 Mule/Okkenhaug OS 230 Halsan/Momaka OS 235 Nesheim OS 240 Skogn b/u-skole 250 Ekne/Tuv OS 260 Åsen OS 270 Ytterøy OS 280 Frol OS 290 Nesset u-skole 310 Barn og familie 315 Helse- og rehabilitering 340 Hjemmetjenester 343 Habilitering 346 Institusjon 370 Staupshaugen verksted 380 Distrikt Nesset-Frol 385 Distrikt Sentrum-Ytterøy 390 Distrikt sør 500 Kultur 630 Drift og anlegg 640 Bygg og eiendom 660 Kommunalteknikk Levanger kommune 0,8 % 12,7 % 6,2 % 6,9 % 4,2 % 6,4 % 5,8 % 6,0 % 5,9 % 9,6 % 7,6 % 4,3 % 9,0 % 5,1 % 10,7 % 10,7 % 8,0 % 10,5 % 0,8 % 0,7 % 2,8 % 2,1 % 7,7 % 2013 1-16 dgr 0,3 % 1,5 % 1,9 % 2,0 % 1,4 % 1,9 % 1,3 % 1,4 % 1,0 % 0,7 % 1,8 % 1,5 % 1,4 % 1,4 % 3,1 % 2,5 % 1,9 % 2,5 % 3,6 % 1,7 % 6,3 % 3,3 % 1,9 % >= 17 dgr 0,5 % 11,2 % 4,3 % 4,9 % 2,8 % 4,5 % 4,5 % 4,6 % 4,9 % 8,9 % 5,8 % 2,8 % 7,6 % 3,7 % 7,6 % 8,2 % 6,1 % 8,0 % 4,4 % 2,4 % 9,1 % 5,4 % 5,8 % Totalt 3,8 % 2,9 % 6,8 % 8,1 % 6,0 % 5,6 % 5,4 % 9,5 % 5,3 % 4,2 % 7,3 % 5,0 % 6,6 % 9,1 % 10,3 % 11,4 % 6,4 % 3,1 % 10,0 % 7,5 % 7,8 % 2014 1-16 dgr 0,6 % 1,2 % 2,0 % 1,5 % 0,8 % 2,3 % 1,4 % 1,3 % 0,6 % 1,4 % 1,7 % 1,3 % 1,1 % 2,1 % 2,8 % 2,7 % 0,4 % 1,1 % 1,8 % 0,9 % 1,8 % >= 17 dgr 3,2 % 1,7 % 4,8 % 6,6 % 5,2 % 3,3 % 4,0 % 8,2 % 4,7 % 2,8 % 5,6 % 3,7 % 5,5 % 7,0 % 7,5 % 8,7 % 6,0 % 2,0 % 8,2 % 6,6 % 6,0 % Ny organisering av områdene innen helsesektoren gjør at det ikke er sammenlignbare tall mellom de to årene. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 7 av 42 Endring 20132014 3,0 % -9,8 % 0,6 % 1,2 % 1,8 % -0,8 % -0,4 % 3,5 % -0,6 % -5,4 % -0,3 % 0,7 % -2,4 % -5,1 % 9,1 % 10,3 % 11,4 % -10,7 % -10,7 % -8,0 % -10,5 % 2,0 % 0,7 % 0,9 % 2,1 % 0,1 % Som grafene viser har langtidsfraværet hatt en svak positiv utvikling de siste årene, mens korttidsfraværet ligger stabilt på rundt 2 % i hele perioden. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 8 av 42 2.5 Diskriminering og likestilling Kommunen har plikt til å fremme likestilling og hindre diskriminering. Vern mot diskriminering i arbeidslivet sikres gjennom fire ulike lover (Likestillingsloven, Diskrimineringsloven, Diskriminerings- og tilgjengelighetsloven og Arbeidsmiljøloven). Kommunen er opptatt av å oppfylle målene i alle disse lovene, og ved kunngjøring av ledige stillinger opplyses det at kommunene er opptatt av mangfold, og at man oppfordrer alle kvalifiserte til å søke uavhengig av bl.a. alder og funksjonsevne. Videre har kommunen rutiner for tilsetting som sikrer at bestemmelser i lov- og avtaleverk følges. Det gjennomføres i tillegg årlig kompetanseutvikling innen området. Kommunens ledere har fokus på god oppfølging av sykemeldte, og gjennomfører faste seniorsamtaler og medarbeider/utviklingssamtaler med ansatte. Alle nye bygg tar hensyn til universell utforming, samt at en forsøker å tilpasse eksisterende bygg slik at det skal være inkluderende uavhengig av funksjonsevne. 2.6 Tilstand Levanger kommune Ansatte Kvinner Antall fast ansatte Levanger Menn Totalt 956 229 1.185 Gj.sn. stillingsprosent 74,8 % 86,7 % 77,1 % Gj.sn. lønn pr. årsverk 420.594,- 451.268,- 426.533,- Rådmann og kommunalsjefer 1 3 4 Enhetsledere 10 11 21 676.300,- 669.818,- 0-49,99 % 11,8 % 13,5 % 12,2 % 50-99,99 % 51,5 % 20,4 % 45,4 % Gj.sn. lønn enhetsledere Andel deltidsstillinger – prosent 100 % 36,7 % 66,1 % 42,4 % Menn i kvinnedominerte yrker og kvinner i mannsdominerte yrker - prosent Helse og omsorg 12,9 % Barnehager 4,1 % Teknisk 11,4 % Oppvekst Kvinner Menn 82,6 % 84,4 % Gjennomsnitt lønn pr årsverk 446.723,- 456.548,- Helse og omsorg Kvinner Menn 66,8 % 65,6 % 397.094,Fravær kvinner i dagsverk 418.401,Snitt pr.kvinne Fravær menn i dagsverk Snitt pr.mann Barns sykdom 1.147 4,84 173 3,68 Fravær 1-16 dager 4.290 4,09 723 3,93 Fravær >17 dager 14.568 13,87 1.817 9,88 Kvinner Menn Totalt 15 3 18 Stillingsprosent Stillingsprosent Gjennomsnitt lønn pr årsverk Fravær Personalpolitiske tiltak Seniortiltak Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 9 av 42 2.7 Etikk Det er utarbeidet felles etiske retningslinjer for Verdal kommune, Levanger kommune og Innherred samkommune. Etisk kvalitet på tjenesteyting og myndighetsutøvelse er en forutsetning for at innbyggerne skal ha tillit til kommunen. Målet med de etiske retningslinjene er at alle kommuneansatte skal være seg dette bevisst. Retningslinjene er ment å være generelle rettesnorer som igjen krever refleksjon av den enkelte ansatte. Kommunen som arbeidsgiver har det overordnete ansvaret for de etiske retningslinjene og for at disse blir fulgt. Lederne har et særlig ansvar for oppfølging. For det første fordi lederne gjennom ord, handlinger og lederstil har stor innflytelse på kulturen og normene for atferd i organisasjonen. For det andre fordi lederne selv kan bli satt i situasjoner hvor valg og beslutninger krever etisk refleksjon og klokskap. For det tredje fordi det er ledernes ansvar å sørge for at hele organisasjonen er seg bevisst de etiske kravene som stilles i virksomheten, og at det umiddelbart blir tatt opp i organisasjonen dersom det skjer brudd på lover og regler eller det utvikler seg en uheldig sedvane og kultur. Den enkelte ansatte plikter å gjøre seg kjent med de bestemmelser og instrukser som til enhver tid gjelder for egen stilling, og har et personlig ansvar for å følge retningslinjene på beste måte. Arbeidet med å utvikle ledelse og ledelsesfundament har fortsatt gjennom hele 2014. Et av de gjennomførte tiltakene er etablering av en arena for ledere på de tre nivåer vi har definert. Hensikten er å bruke tid på felles forståelse og utvikling. Etikk og verdibasert ledelse er fortsatt kjernen i det kontinuerlige arbeidet med ledelse, helhet og samhandling. Ytterligere ble en serie med ledertema (lederprogrammet) som understøtter dette videreført gjennom 2014. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 10 av 42 2.8 Internkontroll Kommunenes omdømme blir konstant utfordret, og innbyggernes tillit til offentlige institusjoner er sentral i vårt samfunn. Svakheter i kommunens interne kontroll skaper usikkerhet. Negativ oppmerksomhet setter dagsorden, og tar vekk fokus fra kommunens oppgaver. En velfungerende egenkontroll er således viktig ikke bare for å sikre at innbyggerne har tillit til kommunen, men også for å sikre effektiv og riktig bruk av ressursene. Intern kontroll er et formalisert kontrollsystem der kontrollaktiviteter utformes, gjennomføres og følges opp med basis i vurderinger av risiko for styringssvikt, feil, svakheter og mangler i virksomhetens arbeidsprosesser. Begrepet benyttes ofte opp mot økonomi/regnskap, men har også relevans innenfor drift og forvaltning generelt. Intern kontroll må baseres på risikoog vesentlighetsvurderinger ut fra størrelse, kompleksitet og kompetanse. Rådmannen har de siste årene hatt stor fokus på internkontroll, men samtidig er det områder hvor denne fortsatt kan forbedres. Det er det siste året tatt i bruk nye elektroniske verktøy for å sikre og dokumentere økonomiske avstemminger innen det økonomiske området. Ellers er ansvar for de ulike interne kontrolloppgavene tydeliggjort, spesielt knyttet mot økonomi og lønnsområdet i kommunen. I løpet av 2014 ble «Reglement og fullmakt for Levanger kommunes finansforvaltning» revidert og lagt fram for politisk behandling. I 2014 ble også gjeldende økonomireglement revidert, og ble vedtatt sammen med budsjett 2015 og økonomiplan 2015 - 2018. KomRev Trøndelag IKS gjennomførte i løpet av 2014 regnskapsrevisjonsprosjektet «Intern kontroll salgs- og lønnsområdet» i Levanger kommune. Revisor konkluderer med at Levanger kommune i hovedsak har system og rutiner for å sikre betryggende økonomisk internkontroll på overordnet nivå. Innenfor helse og omsorg fungerer den økonomiske internkontrollen i stor grad, men kvaliteten varierer mellom avdelingene. Noen anbefalinger fra revisjonen kom fram i utarbeidet rapport, og vil gjennom 2015 følges opp av rådmannen. De vedtatte etiske retningslinjer og arbeidsreglement etterleves. Dette blant annet med tanke på ansattes adgang til å inneha ekstraerverv og bierverv, styreverv eller annet lønnet oppdrag som er uforenelige med den kommunale arbeidsgivers legitime interesser, eller er egnet til å svekke tilliten til forvaltningen. Levanger kommune benytter et eget system (Kvalitetslosen) for både å dokumentere interne rutiner og prosedyrer, samt til å varsle avvik internt i kommunen. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 11 av 42 3 Økonomi 3.1 Regnskapsresultat Regnskapsresultat Endring 2012 Inntekter/utgifter 2013 2014 1 327 961 328 1 368 668 303 2013-2014 40 706 975 -1 224 878 978 -1 295 483 815 -1 341 270 040 -45 786 225 1 260 049 386 Sum driftsinntekter Sum driftsutgifter 35 170 408 32 477 513 27 398 263 -5 079 250 8 509 867 10 873 870 9 882 360 -991 510 Sum eksterne finansutgifter -89 524 539 -91 859 444 -91 073 848 785 596 Resultat eksterne finanstransaksjoner -81 014 672 -80 985 574 -81 191 488 -205 914 50 766 310 51 446 351 53 950 217 2 503 866 4 922 046 2 938 290 156 992 -2 781 298 -565 651 -6 798 576 1 104 048 7 902 624 -4 356 395 -9 819 737 0 9 819 737 0 -13 680 023 1 261 041 14 941 064 Brutto driftsresultat Sum eksterne finansinntekter Motpost avskrivninger Netto driftsresultat Netto avsetninger Overført til investeringsregnskapet Regnskapsmessig mer/mindreforbruk Regnskapsresultatet: For å komme fram til det regnskapsmessige resultat, må det tas hensyn til overføringer av midler til senere bruk, og bruk av tidligere overførte bevilgninger. Når det gjelder kommunens fondsbeholdninger vises til oversikten ”Fondsavsetninger”. Regnskapet for 2014 gjøres opp med et regnskapsmessig mindreforbruk på kr. 1.261.041,-. Dette er første gang siden 2011 at Levanger kommune leverer et regnskap med et regnskapsmessig mindreforbruk. Brutto driftsresultat viser hvor mye som er til disposisjon av driftsinntektene etter at ordinære driftsutgifter er dekket. Brutto driftsresultat er noe svekket i forhold til fjoråret. Netto driftsresultat viser hvor mye som er til disposisjon etter at netto kapitalutgifter er dekket. Netto driftsutgifter er for 2014 svakt positivt i likhet med tidligere år. Dette betyr at kommunen i 2014 maktet å dekke årets utgifter med de løpende inntektene. Anbefalingen fra KS og Fylkesmannen er at kommunen bør ha et netto driftsresultat på 2 % - det vil si at Levanger kommune burde ha hatt et resultat på om lag 25 millioner kroner hvert år. Netto avsetninger viser hvor mye som enten avsettes eller brukes av tidligere avsetninger. I 2014 ble det brukt 1,1 millioner kroner mer enn det ble avsatt. Dette gjelder avsetning og bruk av øremerkede midler. I 2014 er det ikke overført midler fra driftsregnskapet til investeringsregnskapet. Tidligere år ble deler av momskompensasjon av investeringer overført, men fra 2014 inntektsføres disse direkte i investeringsregnskapet. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 12 av 42 Hovedtall for årene, 1000 kr. 2010 Antall innbyggere v/årets utgang Endringstakt i % Skatt på inntekt og formue Eiendomsskatt Rammetilskudd Andre inntekter Sum driftsinntekter Netto driftsresultat Netto driftsres i % av drifts.innt Disposisjonsfond Regnskapsm mer-/mindreforbruk Dispfond+regn.res i % av driftsinnt Investeringer i anlegg Langsiktig gjeld - herav påløpne pensjonsforpl. Langsiktig gjeld % av driftsinnt. Skatter totalt Rammetilskudd Sum frie inntekter 18741 18922 19078 19212 0,87 % 0,97 % 0,82 % 0,70 % 341 205 329 317 348 920 375 092 38 598 44 019 42 819 40 194 275 630 451 416 490 897 501 165 456 240 352 787 377 413 411 510 1 111 672 1 177 539 1 260 049 1 327 961 31 278 20 244 4 922 2 938 2,81 % 1,72 % 0,39 % 0,22 % 29 415 31 575 35 348 33 868 9 476 8 546 -13 680 3,50 % 3,41 % 2,81 % 1,52 % 207 297 144 601 87 899 144 781 2 105 450 2 395 167 2 657 658 2 973 362 1 093 952 1 261 174 1 367 382 1 494 186 189,39 % 203,40 % 210,92 % 223,90 % 379 802 373 336 391 739 415 286 275 630 451 416 490 897 501 165 655 432 824 752 882 636 916 451 Herav til renter og avdrag på lån Sum frie inntekter Vekst i frie inntekter Vekst i renter og avdrag på lån %-andel til renter og avdrag på lån 2011 66 517 655 432 43 403 -6 062 10,15 % 78 634 824 752 169 320 12 117 9,53 % 2012 89 321 882 636 57 884 10 687 10,12 % 2013 91 522 916 451 33 815 2 201 9,99 % 2014 19461 1,30 % 379 744 42 672 520 204 426 049 1 368 669 157 0,01 % 21 815 1 261 1,69 % 216 552 3 071 427 1 567 421 224,41 % 422 416 520 204 942 620 90 842 942 620 26 169 -680 9,64 % 3.1.1.1 Driftsinntekter Tabellen nedenfor viser kommunens eksterne inntekter og fordelingen av disse de siste år Endring i Utvikling i inntekter % 2011 2012 2013 2014 Type inntekt 2013-2014 329 317 348 920 375 091 379 744 1,24 % Skatt på inntekt og formue 44 019 42 819 40 194 42 672 6,16 % Eiendomsskatt Rammetilskudd Sum frie inntekter 451 416 490 897 501 165 520 204 3,80 % 824 752 882 636 916 450 942 620 2,86 % Brukerbetalinger Andre salgs- og leieinntekter 28 758 110 912 30 079 121 392 31 091 127 186 37 252 119 608 19,81 % -5,96 % Overføringer 210 881 224 434 251 547 266 975 6,13 % 2 235 1 508 1 686 2 214 31,36 % 1 111 672 1 177 538 1 260 049 1 368 668 3,07 % Andre overføringer Sum driftsinntekter De samlede driftsinntektene øker med ca 3,1 prosent fra 2013 til 2014. Skatteinntektene i 2014 ble på 379,7 mill. kroner, noe som er en økning på kun 1,2 prosent sammenlignet med året før. På bakgrunn av skattesvikt på nasjonalt nivå ble budsjettet for skatteinntekter nedjustert med 4,0 millioner kroner i løpet av året. Samlet inngang for Levanger i 2014 ligger om lag 2,7 millioner kroner over justert budsjett. Sammenliknet med anslaget i statsbudsjett for 2014 som ble lagt frem høsten 2013, ble skatteinntektene nærmer 2,3 milliarder kroner lavere for kommunene samlet. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 13 av 42 Rammetilskuddet i 2014 ble på 520,2 mill. kroner. Dette er en økning på 3,8 prosent fra 2013. I dette beløpet ligger både ordinært rammetilskudd og inntektsutjevning. Det ordinære rammetilskuddet ble 1,6 millioner kroner lavere enn budsjettert på grunn av at kommunen ikke fikk innvilget forventede skjønnsmidler fra Fylkesmannen. Inntektsutjevningen ble 8,4 millioner kroner lavere enn budsjettert. Dette skyldes svikt i den nasjonale skatteinngangen i forhold til forventet nivå. Eiendomsskatten ga en inntekt i 2012 på 42,6 mill. kroner, en økning på 2,5 mill fra året før. Dette skyldes at 2013 var et år med lavere inngang enn normalt grunnet endringer etter gjennomført klagebehandling. Driftsinntekter 2014 20% 28% 9% 38% 3% 3% Skatt på inntekt og formue Eiendomsskatt Rammetilskudd Brukerbetalinger Andre salgs- og leieinntekter Overføringer 3.1.1.2 Driftsutgifter kommune Tabellen under viser utviklingen de siste årene når det gjelder driftsutgiftene. Endring i Utvikling i utgifter Beløp i hele 1000 kroner % 2011 2012 2013 2014 Type utgift 2013-2014 694 704 695 668 739 822 779 450 5,4 % Lønn, inkl. sos. utgifter Kjøp av varer og tjenester Overføringsutgifter Avskrivninger Sum driftsutgifter 356 547 402 529 422 301 415 891 -1,5 % 35 815 75 915 81 914 91 979 12,3 % 39 011 50 766 51 446 53 950 1 126 077 1 224 878 1 295 484 1 341 270 4,9 % 3,5 % Kommunens samlede driftsutgifter øker med ca. 45,8 mill. kroner fra 2013 til 2014, tilsvarende 3,5 %. Økningen er noe høyere en pris-/lønnsvekst (og også noe høyere enn kommunens inntektsvekst) og skyldes i vesentlig grad økt aktivitet knyttet mot oppgaveendringer initiert fra statlig hold. Nedgang i kjøp av varer og tjenester skyldes i en viss grad at Kommunestyret ved behandlingen av sak 34/14 vedtok en betydelig innstramming av enhetens budsjettrammer. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 14 av 42 Driftsutgifter 2014 4,0 % 6,9 % 31,0 % 58,1 % Lønn, inkl. sos. utgifter Kjøp av varer og tjenester Overføringsutgifter Avskrivninger 3.1.1.3 Finansposter Tabellen nedenfor viser utviklingen i kapitalutgifter de siste årene. Utvikling i kapitalutgifter Beløp i hele 1000 kroner 2014 Endring i % 2013-2014 Type utgift /inntekt 2011 2012 2013 Renteutgifter og låneomkostninger Do. i investeringsregnskapet 42 588 934 48 471 407 51 099 755 45 450 1 812 -11,06 % 140,00 % Renteinntekter og utbytte -8 302 -8 393 -10 634 -9 611 -9,62 % Netto renteutgifter 35 220 40 485 41 220 37 651 -8,66 % Avdrag på lån i driftsregnskapet 36 045 40 850 40 423 45 392 12,29 % Avdrag på lån i invest.regnskapet Sosial- og næringslån 6 459 135 8 751 204 5 702 337 2 277 232 -60,07 % -31,16 % Mottatte avdrag driftsregnskapet -238 -117 -162 -272 67,90 % Mottatte avdrag invest.regnskapet -5 811 -6 732 -7 024 -7 429 5,77 % Netto gjeldsavdrag Sum kapitalutgifter 36 590 71 810 42 956 83 441 39 276 80 496 40 200 77 851 2,35 % -3,29 % De samlede netto rente og avdragsutgiftene er på ca 77,9 mill. kroner i 2014. Dette er en nedgang på 2,6 mill. kroner sammenlignet med 2013. Dette skyldes i all hovedsak lavere rentenivå enn tidligere år og mindre innbetalt avdrag på lån til Husbanken (investeringsregnskapet). Avdragsbelastningen ligger samlet på samme nivå som i 2013, her øker belastningen i driftregnskapet med om lag 5 mill kroner med bakgrunn i relativt høyt investeringsnivå de siste årene. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 15 av 42 3.1.1.4 Fondsavsetninger Utvikling i fondsavsetninger Disposisjonsfond Bundne driftsfond Ubundne kapitalfond Bundne kapitalfond Sum fond Endring Endring i i kr. % 2013 31.12.2011 31.12.2012 31.12.2013 31.12.2014 2014 2013-2014 31 575 35 348 33 868 21 815 -12 053 -35,59 % 17 343 23 171 31 450 28 739 -2 711 -8,62 % Beløp i hele 1000 kroner 15 189 12 142 8 386 5 074 -3 312 -39,49 % 3 524 4 500 4 332 10 950 6 618 152,77 % 67 631 75 161 78 036 66 578 -11 458 -14,68 % Som det framgår av tabellen ovenfor er kommunens fondsavsetninger redusert med 11,5 mill. kroner fra 2013 til 2014. Til sammen er fondsavsetningene ved utgangen av 2013 på 66,6 mill. kroner. Nedgangen skyldes hovedsakelig at det ble benyttet midler fra disposisjonsfondet til dekning av regnskapsmessig merforbruk i 2013. Det er et behov for et styrket disposisjonsfond for å kunne møte framtidige økonomiske utfordringer. Ikke minst er dette viktig ettersom kommunen har et bokført premieavvik på samlet ca. 94 millioner kroner (inkl. arbeidsgiveravgift) som i årene fremover skal kostnadsføres i driftsregnskapet. 3.1.1.5 Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 16 av 42 3.2 Investeringer Oversikten viser investeringer gjennomført i 2014 med en kostnad større enn 1 mill. kroner. Enkelte av prosjektene har en inntektsside gjennom tilskudd og/eller salg uten at denne er tatt med her. Justert Prosjekt Regnskap budsjett Avvik Ekne barnehage 1 070 175 1 000 000 -70 175 Rehab Kirkegt. 11 1 201 420 3 500 000 2 298 580 Trønderhallen 1 368 952 0 -1 368 952 Data i skolen 1 370 855 1 500 000 129 145 Opprusting Staupshaugen 1 451 654 0 -1 451 654 Avlastningsveger sentrum 1 812 409 1 000 000 -812 409 Rinnleiret 2 081 375 1 500 000 -581 375 Inv. i.h.t. ny skolebruksplan 2 275 297 1 100 000 -1 175 297 Mindre tiltak/enøk/sikring kommunale bygg/boliger 2 303 597 2 400 000 96 403 Momarka barnehage tilbygg 2 348 199 2 200 000 -148 199 Filmfabrikken 2 444 248 0 -2 444 248 Helikopterlandingsplass 2 720 310 2 500 000 -220 310 Ombygging helse og omsorg- heldøgns tilbud 3 617 933 0 -3 617 933 Ombygging Frol oppvekstsenter 3 843 112 1 000 000 -2 843 112 Brannstasjon / verksted (rehabilitering) 3 861 659 3 500 000 -361 659 Hovedplan parkering / gatelys 4 207 800 7 000 000 2 792 200 It-investeringer 5 020 504 2 000 000 -3 020 504 Miljøgate / gågate 5 780 596 6 500 000 719 404 Kjøp av transportmidler 5 810 443 5 000 000 -810 443 Paviljonger barnehage / skole 6 221 504 6 000 000 -221 504 Gang- og sykkelveger 7 046 823 10 000 000 2 953 177 Miljøtiltak friområder 7 542 438 4 400 000 -3 142 438 Ekne oppvekstsenter 7 636 610 7 900 000 263 390 Utbedring jeteen/moloen 9 022 181 5 000 000 -4 022 181 Tomteområder/næringsareal 11 038 940 15 000 000 3 961 060 Hovedplan vann/avløp 19 969 161 17 900 000 -2 069 161 Ny u-skole Røstad 87 845 999 95 000 000 7 154 001 SUM 210 914 194 202 900 000 -8 014 194 I tillegg til de investeringsprosjekter som er opplistet ovenfor, har kommunen flere mindre prosjekter. Investeringsbudsjettet ble kraftig nedjustert i løpet av 2014 ettersom man så at flere budsjetterte tiltak ikke var igangsatt eller var forsinket. I ettertid kan det tyde på at budsjettet ble justert vel mye ned ettersom flere prosjekter har merforbruk i forhold til justert budsjett. Da prosjektene ofte går over flere år, men budsjetteres årlig, kan det være vanskelig å eksakt vite når de ulike prosjektene faktureres. Et merforbruk i 2014 skal i utgangspunktet medføre at budsjettet for 2015 kan justeres tilsvarende ned i løpet av året. Det desidert største prosjektet som har pågått i 2014 er bygging av ny ungdomsskole på Røstad. Den skal være ferdig sommeren 2015, og tas i bruk skoleåret 2015/16. Ellers er det investert relativt store beløp i gang-/sykkelveger og friområder. Investeringsprosjekter innen helsesektoren og delvis oppvekst som var planlagt i 2015 er allerede startet i 2014. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 17 av 42 3.3 Balanseregnskapet Følgende tabell viser hovedtallene fra kommunens balanseregnskap. Balanseregnskapet - tall i hele 1000 2011 2012 2013 2014 Eiendeler: Omløpsmidler 264 060 Anleggsmidler Sum eiendeler 260 396 340 095 234 208 2 321 028 2 591 982 2 791 211 2 585 088 2 852 378 3 131 306 3 051 979 3 286 187 Gjeld og egenkapital: Kortsiktig gjeld 147 404 167 224 185 904 173 869 Langsiktig gjeld 2 395 167 2 657 658 2 973 362 3 071 427 Bokført egenkapital Sum gjeld og egenkapital 42 517 27 496 -27 959 2 585 088 2 852 378 3 131 307 40 891 3 286 187 I 2014 utgjør pensjonsmidler 1.212 mill av anleggsmidlene. I posten for langsiktig gjeld utgjør framtidige pensjonsforpliktelser 1.567 mill kroner. Korrigert for dette er summen av langsiktige lån, inkludert formidlingslån, på 1.504 mill. kroner. Bokført egenkapital er igjen positiv etter at den i 2013 første gang var negativ. Årsaken til at den var negativ i 2013 var differansen mellom framtidige pensjonsforpliktelser og avsatte pensjonsmidler. Nøkkeltall i % Skattedekningsgrad Skatte- og rammetilsk.grad Resultatgrad 2011 2012 2013 2014 29,2 28,5 29,0 28,3 69,3 68,6 67,6 67,1 4,4 2,8 2,4 2,0 Skattedekningsgraden er forholdet mellom skatteinntektene og summen av driftsutgiftene, ekskl. kapitalutgifter. Skattedekningsgraden viser hvor stor del av driftsutgiftene som dekkes av skatteinntektene. Som det fremgår av tabellen dekker skatteinntektene for i 2014 en lavere del av driftsutgiftene enn tidligere år. Skatte- og rammetilskuddsgrad er forholdet mellom summen av skatteinntekter, rammetilskudd og driftsutgiftene, ekskl. kapitalutgifter. Også dette tallet er synkende i siste 4årsperiode. Det vil med andre ord si at en stadig større del av kommunens driftsutgifter må dekkes av andre inntekter enn skatt og rammetilskudd. Resultatgraden er forholdet mellom brutto driftsresultat og summen av driftsinntektene, ekskl. kapitalutgifter. Resultatgraden viser således evnen til å dekke utgifter ut over de ordinære driftsutgiftene. 3.4 Finansstrategi 3.4.1.1 Finansstrategi Levanger kommunes finansstrategi er utarbeidet med hjemmel i Kommunelovens § 52 nr. 2 og Forskrift av 9. juni 2009 om kommuner og fylkeskommuners finansforvaltning. Strategien skal forvaltes i samsvar med de til enhver tid gjeldende lover og forskrifter som påvirker finansfunksjonen. Finansreglementet skal vedtas minimum en gang i hver kommunestyreperiode. Denne ble sist vedtatt av Kommunestyret i sak 37/14. Hovedmålsettingen for kommunens finansforvaltning er at den skal sikre en stabil finansiering av kommunens virksomhet. Det primære mål skal være at kommunen til enhver tid er likvid, betalingsdyktig og lite eksponert for risiko. Kommunen skal ha en lav risikoprofil Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 18 av 42 med fokus på å redusere i hvilken grad svingninger i finansmarkedene vil påvirke kommunens finansielle stilling. Kommunen har i henhold til gjeldende finansreglement ikke langsiktige finansielle aktiva som for eksempel plassering i aksjefond og obligasjoner. Kommunen skal unngå selskaper, forbindelser og verdipapirer der forretningsidè og etisk standard kommer i konflikt med kommunens etiske standard. Dette gjelder forhold som knyttes til barn som arbeidskraft, brudd på menneskerettigheter, miljøforurensning, våpenindustri og aktivitet som bryter med norsk – eller eget lands – lovgivning. Ingen bestemmelser i finansreglementer er overtrådt og det har ikke funnet sted avvik fra dette. Likviditetsutviklingen 2014 Bokført saldo gjennom 2014 250000000 200000000 150000000 100000000 50000000 0 -50000000 Diagrammet ovenfor viser kommunens likviditetsutvikling gjennom 2014. Likviditeten påvirkes av periodiske inn- og utbetalinger i driftsregnskapet samt utbetalinger og låneopptak i investeringsregnskapet. Når likviditetsbeholdningen til tider har vært relativt høy, skyldes dette ubrukte lånemidler. Ettersom kommunen nå er mer ajour med sine investeringer, har dette gradvis medført at likviditeten har vært lavere enn tidligere år. Kommunen har i 2014 ikke valgt å plassere midler i sertifikater eller obligasjoner. Årsaken til det er den forholdsvis uforutsigbare utviklingen på finansområdet og den nevnte reduksjonen i likviditetsvolum. I 2014 er hele den kommunale likviditetsbeholdning plassert på rentebærende innskuddskonti, i all vesentlighet hos kommunens hovedbank-forbindelse og i all hovedsak til flytende rente pluss en avtalt margin. Låneporteføljen Sammendrag: Kommunens lån er hovedsakelig skaffet til veie gjennom Kommunalbanken, men også verdipapirmarkedet, KLP og Husbanken er benyttet som lånekilder. Samlet utgjør låneporteføljen 1.494 millioner kroner (inklusive Husbank). Lånene er etablert med flytende rente basert på 3m nibor og med et tillegg for en kredittmargin (ikke Husbanken). I tillegg er Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 19 av 42 det etablert renteswapper/fastrente, som samlet medfører at andel fast rente i låneporteføljen er 37%. Lånene i porteføljen har lang løpetid og 96% av lånevolumet har forfall i 2025 eller senere. Refinansieringsrisikoen vurderes å være lav. Gjennomsnittlig porteføljerente er 2,92% og denne holdes oppe av tidligere etablerte fastrenteavtaler. Det har ikke forekommet brudd på kommunens finansreglement i perioden og de interne rutinene for etterlevelse av finansreglementet er fulgt. Nivået på lange fastrenter har falt til nye, rekordlave nivåer og markedsaktørene priser inn at nivået på flytende rente vil falle inn i 2015 - og holde seg lavt gjennom hele økonomiplanperioden. Sammensetning av låneporteføljen. Låneporteføljen utgjør samlet et volum på 1.494 millioner pr. 31. desember 2014. Lånene er gitt hovedsakelig av Kommunalbanken, men kommunen har også lån via Husbanken, KLP og verdipapirmarkedet. Långiver Kommunalbanken KLP Kommunekreditt Verdipapirmarkedet Husbanken (tall i mill.) 31.des.14 1 238 92 50 114 1 494 andel 0,83 0,06 0,03 0,08 1,00 Endringer i låneporteføljen/risikoeksponering Det er i desember betalt et avdrag på 45.000.080,- mot lån 20100869 i Kommunalbanken. I tillegg er det betalt avdrag på lån etter gjeldende betalingsplan på lån i Husbanken gjennom hele året. Løpetid på lånene. Kommunen har lang løpetid på de fleste lån og ca 96% av lånemassen har forfall i 2025 eller senere. Langsiktige lån i Kommunalbanken har en kredittmargin på 0,4 prosentpoeng, men kommunen kan oppnå bedre marginer ved å finansiere seg kortere i verdipapirmarkedet. Fordelen med bedre marginer i verdipapirmarkedet må veies opp mot ulempen med hyppigere refinansiering som verdipapirlån medfører. Løpetiden på kommunens lån er innenfor bestemmelsene i finansreglementet. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 20 av 42 Långiver Kommunalbanken - fast margin (+25 til 3/15) Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Kommunalbanken - flytende margin Sertifikatlån ff 03/15 KLP 3M nibor fast margin (+22 til 3/15) Husbanken fast til 010819 Husbanken fast til 010719 Husbanken fast til 010119 Husbanken fast til 010719 Husbanken flytende HB flytende HB flytende HB flytende HB flytende HB flytende Husbanken fast til 010623 Husbanken fast til 010623 Husbanken fast til 010623 saldo 31.12.2014 100 000 000 150 000 000 56 900 000 68 615 000 150 000 000 161 000 000 12 325 910 79 615 000 114 091 350 4 900 000 52 700 000 277 079 960 4 560 000 6 418 773 50 000 000 92 025 363 4 131 048 1 915 200 108 000 4 371 400 2 880 116 22 160 172 28 125 000 15 000 000 3 000 000 18 914 686 4 280 200 4 541 854 4 369 491 utløpsdato mars 2038 mars 2038 desember 2037 mars 2037 mars 2031 desember 2025 desember 2025 juni 2027 desember 2028 mars 2026 mars 2026 mars 2030 juni 2031 desember 2041 mars 2015 mars 2040 juli 2029 januar 2022 desember 2024 april 2027 juli 2033 juni 2039 mai 2031 desember 2036 mars 2035 oktober 2042 august 2030 desember 2032 juni 2031 Om kommunens låneportefølje. Lånene i porteføljen har flytende rente, basert på 3M nibor og renteregulering hver 3. måned på IMM (internasjonale oppgjørsdatoer - ikke Husbanken). I tillegg til niborrenten kommer et margintillegg. Kommunalbanken opererer med en kredittmargin lik 0,4 prosentpoeng på slike lån. I verdipapirmarkedet har marginene vært lavere og samtidig vist fallende tendens. Ved siste renteregulering (IMM desember) var 3M nibor 1,49% og med tillegg på 0,4% i margin gir dette en flytende rente på 1,89%. Deler av porteføljen har fast rente. Dette er gjort ved at det er etablert rentebytteavtaler/renteswapper. Slike swapper representerer en sikring av kontantstrømmen/renteutgiften på lånemassen, slik at den blir mer stabil og forutsigbar. Mot slutten av året har renter på alle løpetider kommet ned på nye, rekordlave nivåer. Allerede etablerte fastrenter fremstår på denne bakgrunn som høye. Ved å benytte renteswapper (fremfor tradisjonelle fastrentelån) kan lån konkurranseutsettes uten at man kommer i berøring med kursproblematikken som fastrenter representerer. Andelen fast rente i kommunens låneportefølje er 37%. Utløpstidspunkt, volum og rentenivå på fastrentene fremgår av tabellen: Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 21 av 42 Utløpsdato fastrenter - volum (i mill.) og rente (i %) 120 4,47 100 80 60 3,78 4,19 4,67 4,12 4,37 4,63 3,88 4,74 3,87 40 20 4,45 2,54 4,16 0 Blå: eksisterende fastrenter Låneporteføljen har en gjennomsnittlig durasjon (varighet) på 1,36 år, mens rentefølsomheten (uttrykk for hvor stor verdiendringen på et lån (eller en plassering) blir ved renteendringer) ligger på 1,35 %. Fremskriving av fastrenteandel. Ved å legge til grunn eksisterende lån og fastrenter - og samtidig ta høyde for nye låneopptak og avdrag i økonomiplanperioden, kan forholdet mellom fast- og flytende rente i låneporteføljen fremskrives. Tabellen under illustrerer denne fremskrivingen: Andel lån fast-/flytende rente (h. akse) 0,90 90 0,80 80 0,70 70 andel av flytende lån sikret med FRA (v.akse) 0,60 60 Andel fastrentelån (h.akse) Andel flytende lån (h.akse) 0,50 50 Nedre grense for fastrenteandel 0,40 40 Øvre grense for fastrenteandel Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 22 av 42 des.18 sep.18 jun.18 mar.18 des.17 sep.17 jun.17 mar.17 0 des.16 0,00 sep.16 10 jun.16 0,10 mar.16 20 des.15 0,20 sep.15 30 jun.15 0,30 andel av låneporteføljen (%) 100 mar.15 andel av flytende lån som er rentesikret med FRA + andel av flytende lånevolum som er sikret med FRA (v. akse) 1,00 Strategi for rentesikringer. Kommunens finansreglement innholder regler og rammer for bruk av rentesikring. Rentesikringer tas i bruk for å skape forutsigbarhet og stabilitet i kontantstrømmen knyttet til renteutgifter. Etablering av rentesikring skjer i hht. intern strategi for innlån og rentesikring. Rentesikringene foretas under forutsetning om lang tidshorisont og at de vil bli holdt til forfall. Verdi på låneporteføljen og rentesikringer. I 3. tertial har nivået på fastrenter falt ytterligere. Dette medfører at differansen mellom prisen på nye fastrenter, og allerede etablerte fastrenter, har økt. Fallende markedsrenter medfører økt overkurs på kommunens fastrenteposisjoner. Ved årsskiftet utgjør overkursen ca 4,16% av samlet lånemasse - eller 62 millioner kroner (inkl. Husbanken). Når fastrenteperioden utløper vil markedsverdien igjen være lik pålydende (overkurs lik null). Note til regnskapet. Kommunens flytende innlån rentereguleres hver 3. måned på IMM, dvs. i takt med Levanger kommune markedsrenten. Dette gjør at renten på lånene er markedsriktig til enhver tid. Med Verdivurderingkortrente, renteswapper markedsriktig vil markedsverdien (kursen) av lånene ligge tett inn til pålydende Renteswapper - motpart, kupong, kurs og verdi. verdi. Tabellen under viser kommunens fastrenteposisjoner, hvilken fastrente som betales, Anvendt sikringsinstrument: renteswap/rentebytteavtale. utløpsdato for fastrenten og markedskursen på rentesikringen. Kommuner regnskapsfører Type risiko: variabilitet i kontantstrøm. ikke endringer i markedskursen på rentesikringer, så lenge påkrevd dokumentasjon for slik Sikringsobjekt: portefølje av flytende lånemasse. regnskapsføring er etablert. Kommunen har etablert slik dokumentasjon. Sikringseffektivitet: Meget høy. Formål med sikringen: sikring av kontantstrøm. motpart kupongrente sluttdato Nordea 3,7775 imm des 15 Danske Bank 4,1875 imm mar 16 Danske Bank 4,6700 imm jun 16 SMN1 3,8675 imm des 16 Danske Bank 4,1550 imm mar 19 DNB 4,4700 imm des 19 Danske Bank 4,6300 imm mar 20 Nordea 3,8840 imm des 20 Danske Bank 4,7425 imm jun 21 Nordea 4,1200 imm des 17 Nordea 4,3675 imm des 18 volum 50 000 000 50 000 000 50 000 000 32 000 000 3 490 000 100 000 000 50 000 000 50 000 000 50 000 000 50 000 000 50 000 000 markedskurs 102,25 103,43 104,83 105,11 106,56 115,36 116,82 114,56 120,80 108,50 112,31 markedsverdi 51 125 000 51 715 000 52 415 000 33 635 200 3 718 944 115 360 000 58 410 000 57 280 000 60 400 000 54 250 000 56 155 000 startdato løpende løpende løpende løpende løpende løpende løpende løpende løpende løpende løpende type sikring kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm kontantstrøm Ved utløpet av rentebindingsperioden ("sluttdato") vil markedsverdien være lik pålydende ("volum"). Markedet for lån med kommunal risiko. De siste årene har flere sentralbanker senket styringsrenten betydelig. Mange, også de store landene, har senket renten ned mot null. Sågar har den sveitsiske sentralbanken nylig senket styringsrenten ned til minus 0,75%. I tillegg er det i flere land iverksatt kvantitative lettelser. Dette innbærer at sentralbanken kjøper obligasjonslån og på den måten tilfører mye likviditet i markedene. Dette resulterer i lave renter på de sikreste obligasjonene (statsobligasjoner) og i f.eks. Tyskland er statsrenten negativ helt ut til 5-års løpetider. Disse lave rentene forplanter seg ut i markedet. Det betyr at også kommunen nå kan binde renten langt på svært lave nivåer. Lånemarginen for kommuner har vist noe fallende tendens i 3. tertial 2014. Kommunalbanken holder likevel sin margin på niborlån uendret på 0,4%. I verdipapirmarkedet ligger marginen for 3-års obligasjoner med kommunal risiko omkring 0,2%. Kurven nedenfor viser hva det koster å binde renten for de ulike løpetider ved årsskiftet (marginen på lånet kommer i tillegg). Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 23 av 42 Norske swaprenter 2,50 rente 2,00 1,50 1,00 3 mnd 1 år 2 år 3 år 4 år 5 år 6 år 7 år 8 år 9 år 10 år rentebinding ant år FRA-markedet (sikringsinstrument som viser forventet nivå på fremtidig 3M nibor) illustrerer at den flytende lånerenten anslås å ligge lavt for resten av økonomiplanperioden. Grafen nedenfor (rød, stiplet linje) viser hvordan 3M nibor prises for resten av økonomiplanperioden. Selv i desember 2018 forventes denne nøkkelrenten å ligge omkring 1,5% og dette er nesten ett prosentpoeng lavere enn forventningen var ved utløpet av 2. tertial 2014: Budsjettrente 3M nibor - historisk og markedsprising for ø.planperioden 8 7 6 5 3M nibor 4 3M nibor forward 3 2 1 nov.19 des.18 jan.18 feb.17 mar.16 apr.15 mai.14 jun.13 jul.12 aug.11 sep.10 okt.09 nov.08 des.07 jan.07 0 Avvik mellom faktisk forvaltning og krav i finansreglementet. Ingen bestemmelser i finansreglementet er overtrådt og det har ikke funnet sted avvik fra dette i perioden. I denne sammenheng vises til vedlegget "Avviksanalyse" lengre bak i rapporten. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 24 av 42 Markedsrenter og egne betingelser. Ved utløpet av 2014 er gjennomsnittsrenten i kommunens låneportefølje 2,92%. Dette er ca. ett prosentpoeng høyere enn den flytende renten på lån i Kommunalbanken (1,89%). Porteføljerenten trekkes opp av løpende fastrenter som er etablert i tidligere år. I grafen nedenfor er kommunens gjennomsnittlige lånerente fremskrevet for økonomiplanperioden. Denne illustrerer at porteføljerenten forventes å falle. Porteføljerente - prognose (ex. margin) 3,20 3,00 2,80 2,60 2,40 2,20 Porteføljerente (ex. margin) 2,00 1,80 1,60 Sammenligning av renteutgifter (benchmarking). Benchmarking av lånerenten foretas mot en referanserente som er sammensatt av 3M nibor (34% vekt) og 4 års fastrente (66% vekt). Referanserenten er oppgitt uten kredittmargin. Grafen nedenfor illustrerer at det har utviklet seg et negativt avvik mellom porteføljerenten og referanserenten. Dette gapet skyldes 2 forhold. For det første betaler kommunen en markedmessig margin på sine lån. Dette utgjør et avvik som over de siste årene har kommet opp i en forskjell på 0,5-0,6 prosentpoeng, sammenlignet med tidligere. Resten av avviket skyldes at nivået på fastrenter har falt. De nye, lave verdiene på fastrenter kommer umiddelbart inn i referanserenten, og denne kurven faller, mens kommunen må la sine fastrenter løpe til forfall før de kan fornyes i markedsriktig fastrente. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 25 av 42 Levanger kommune porteføljerente vs. referanserente 7,00 6,00 5,00 rente 4,00 3,00 2,00 referanserente porteføljerente 1,00 Foliorente NB 3M nibor 0,00 tidspunkt Vurdering og håndtering av finansiell risiko. Kommunen vurderer den finansielle risikoen i henhold til interne rutiner for finansforvaltning. Dette innebærer periodiske vurderinger, i tillegg til vurderinger i forkant av risikotilpasninger og låneopptak. Vurderingene som gjennomføres blir arkivert. Samlet vurderes den finansielle risikoen å være tilfredsstillende, ønsket og innenfor rammene i vedtatt finansreglement, intern låne-/sikringsstrategi, forskrift og gjeldende lov. Rentesjokk. Grafen nedenfor illustrerer prognosen på kommunens renteutgifter (brutto) i økonomiplanperioden (mørk farge). I tillegg er det laget en beregning på hvordan en umiddelbar renteøkning på 2 prosentpoeng vil slå ut på kommunens renteutgifter (lysere farge). Dette kalles en "stresstest" og den har som formål å vise effekten av et forhåndsdefinert markedssjokk. Stresstester er vanlig å lage både for låntagere og investorer. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 26 av 42 Stresstest renteutgifter 90 85 80 Millioner 75 70 prognose ved 2 %-poeng renteøkning 65 prognose renteutgift 60 55 50 45 40 2015 2016 2017 2018 En eventuell renteoppgang vil også ha betydning for kommunens selvfinansierende lån og aktivaside. Det ikke tatt høyde for dette i beregningen ovenfor. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 27 av 42 Avviksanalyse låneporteføljen - nøkkeltallsrapport. Levanger kommune jfr. forskrift om kommuners og fylkeskommuners finansforvaltning, vedtatt finansreglement og intern rutinebeskrivelse for finansområdet. Rapport "Nå" : IMM desember 2014 Rapport "Forrige" : IMM september 2014 Sammensetning av passiva: Nå Forrige Andel lån med fast rente: 37 % 43 % Maksimum 80 % Andel lån med flytende rente: 63 % 57 % Maksimum 80 % herav rentesikret for (resten av) 2015 0% 0% herav rentesikret for 2016 0% 0% Gjennomsnittlig durasjon (år) 1,36 1,42 Rentefølsomhet (%) 1,35 1,39 Utløpsår lengste rentebinding 2023 2023 Maksgrense Maksimalgrense: Andel største enkeltlån i porteføljen: 19 % 20 % Gjennomsnittlig porteføljerente: 2,92 % 3,19 % Anslag renteutgift 2015 (mill. kroner) 46,75 51,64 Anslag renteutgift 2016 (mill. kroner) Innløsningsverdi rentesikring (i prosent). Negativ verdi kommer i tillegg til pari kurs, mens positiv verdi kommer til fradrag til pari kurs. Innløsningsverdi renteswapper (i mill kroner). Negativ verdi kommer i tillegg til pålydende gjeld, mens positiv verdi kommer til fradrag til pålydende gjeld 42,42 -4,16 % -3,24 -62 -45 Innløsningsverdi FRA-sikring (mill. kr ) 0 0 Lån som skal refinansieres innen 1 år (andel i %) 3 0 Krav/limit Min.-/makskrav: 0-4 år 35 % Budsj. renteutg. Maksgrense Kommentar til "vesentlige markedsendringer": Kraftig fall i forwardrenten for hele økonomiplanperioden. Marginer på lån med kommunal risiko er omtrent uendret. Begrensningene i Finansreglementet er overholdt. Dato: signatur Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 28 av 42 40 % 3.5 Driftsresultat Kommunestyret vedtok netto utgiftsrammer for den enkelte resultatenhet ved behandlingen av budsjettet for 2014. Enhetslederne har brukt regnskapstall inkl. finansinntekter/finansutgifter og bruk av/avsetning til fond i sine rapporter. Dette avviker fra regnskapsskjema 1 B som viser regnskap ekskl. finansinntekter/finansutgifter og bruk av/avsetning til fond. Regnskapsskjema 1 B inngår i Kostrarapporter og i rapporter til fylkesmannen. For å unngå forvirring viser oversikten under alle tall. Avvik vises i forhold til regnskapstall inkl. finanstransaksjoner og fond. Enhetsvise regnskap 2014 POLITISKE ORGANER 5 779 756 RÅDMANNEN M/ STAB 9 398 924 FELLESOMRÅDER 13 149 740 NAV KOMMUNE 20 759 807 KIRKER M.V. 8 563 549 KOMMUNESKOGEN -78 987 OPPVEKST FELLES 165 605 514 FELLES HELSE / SAMHANDLINGSREFORM 22 933 531 INNVANDRERTJENESTEN -2 925 260 MULE / OKKENHAUG OPPVEKST 14 112 512 HALSAN / MOMARKA OPPVEKST 14 759 466 NESHEIM OPPVEKST 26 332 702 SKOGN BARNE- OG UNGDOMSSKOLE 40 871 817 EKNE/TUV OPPVEKST 7 659 000 ÅSEN OPPVEKST 19 678 687 YTTERØY OPPVEKST 6 929 668 FROL OPPVEKST 33 127 316 NESSET / FROL UNGDOMSSKOLE 40 682 596 BARN OG FAMILIE 65 334 692 HJEMMETJENESTER 108 832 854 HABILITERING 78 309 948 INSTITUSJON 106 352 258 KULTUR 22 211 252 DRIFT-ANLEGG -1 980 830 BYGG OG EIENDOM 3 898 618 KOMMUNALTEKNIKK 8 435 625 STØRRE DRIFTSPROSJEKTER 95 913 Forsikringssaker 580 826 KOMMUNENS ANDEL TIL ISK 46 805 961 SKATTER OG RAMMETILSKUDD -946 653 990 FINANSTRANSAKSJONER 60 436 537 TOTALT -0 Differanse regnskap -50 675 175 668 838 1 572 21 491 751 352 1 263 872 30 487 157 -452 747 60 000 30 332 -50 112 8 899 2 396 46 891 -890 792 -481 054 -86 324 67 295 278 019 -165 607 5 224 108 -685 -30 012 947 332 056 -84 625 349 900 136 721 Skjema 1 B Regnskap 2014 5 779 706 10 074 099 13 818 578 20 761 379 8 563 549 -57 496 166 356 866 24 197 403 27 561 897 14 112 512 14 306 719 26 392 702 40 902 149 7 608 888 19 687 586 6 932 064 33 127 316 40 729 487 64 443 900 108 351 800 78 223 624 106 419 553 22 489 271 -1 980 830 3 733 011 13 659 733 95 913 580 141 46 775 949 678 066 -24 188 812 900 136 721 Enhetsvise Revidert Budsjett 2014 5 807 303 9 199 955 12 076 962 20 222 137 8 270 000 -486 625 171 047 400 21 220 160 14 200 339 14 791 895 26 337 422 40 514 414 7 619 048 19 641 467 7 040 049 34 217 883 40 467 568 67 918 421 107 571 633 74 324 270 109 445 686 22 335 430 11 922 2 529 558 8 557 881 100 000 48 987 266 -957 446 000 63 476 556 - Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 29 av 42 Differanse budsjett Skjema 1 B Revidert Budsjett 2014 735 052 18 146 -57 000 1 036 465 29 890 290 60 000 8 899 2 396 46 891 996 399 78 240 65 872 697 000 1 578 222 -2 000 13 314 300 958 196 000 -91 890 030 914 775 142 5 807 303 9 935 007 12 076 962 20 240 283 8 270 000 -543 625 171 047 400 22 256 625 29 890 290 14 200 339 14 791 895 26 397 422 40 514 414 7 619 048 19 650 366 7 042 445 34 217 883 40 514 459 68 914 820 107 649 873 74 390 142 110 142 686 23 913 652 11 922 2 527 558 21 872 181 100 000 48 987 266 750 000 -28 413 474 914 775 142 3.5.1 Oppvekst Oppvekstområdet ble i 2014 styrt av følgende kommunale plandokumenter: Kommunedelplan oppvekst, lokal rammeplan for barnehagene, skolebruksplan, IKT-plan for barnehagene og virksomhetsplan for avdelingene i Barn- og familieenheten. Grp. ansvar 138 Oppvekst felles 210 Mule / Okkenhaug OS 230 Halsan / Momarka OS 235 Nesheim OS 240 Skogn B/U-skole 250 Ekne/Tuv OS 260 Åsen OS 270 Ytterøy OS 280 Frol OS 290 Frol U og Nesset U 310 Barn og familie SUM Regnskap 31.12.14 165 605 514 14 112 512 14 759 466 26 332 702 40 871 817 7 659 000 19 678 687 6 929 668 33 127 316 40 682 596 65 334 692 435 093 970 Revidert budsjett 2014 171 047 400 14 200 339 14 791 895 26 337 422 40 514 414 7 619 048 19 641 467 7 040 049 34 217 883 40 467 568 67 918 421 443 795 906 Forbruk 31.12.14 96,8 99,4 99,8 100,0 100,9 100,5 100,2 98,4 96,8 100,5 96,2 98,0 Avvik 5 441 886 87 827 32 429 4 720 -357 403 -39 952 -37 220 110 381 1 090 567 -215 028 2 583 729 8 701 936 Opprinnelig budsjett 2014 160 803 544 14 628 021 14 809 425 25 810 290 40 335 407 7 903 136 19 229 957 6 574 664 32 641 081 39 359 259 67 279 958 429 374 742 Regnskap 31.12.13 165 823 674 14 875 326 16 010 523 25 587 209 40 777 277 10 314 862 20 666 284 6 401 786 31 424 730 39 863 586 63 871 199 435 616 457 Totalt hadde oppvekstområdet et mindreforbruk på 8,7 mill. kr i 2014 i forhold til revidert budsjett. Alle enheter leverte i forhold til budsjett. En ompostering i januar 2015 av pensjonskostnader som var ført på felles som ikke var varslet, førte til at noen enheter fikk et lite merforbruk, noe de selv kom uforskyldt opp i. Oppvekst felles hadde et mindreforbruk på 5,44 mill. kr. Noe av årsaken er at avsetning til etterbetaling til ikke-kommunale barnehager gjort i behandlingen av 1. tertialrapport ikke kom til utbetaling da de kommunale barnehagene klarte å drive i balanse. Kompensasjon for pensjonskostnader for 2012, kompensasjon for streiken i 2012 og etterberegning 4% administrasjon av kost for ble etterbetalt til de ikke-kommunale barnehagene i 2014. Levanger kommune fikk ekstraordinære tilskudd for styrket tilbud i barnehage som ikke var budsjettert. KS og Sarpsborg kommune vurderer søksmål mot staten for tap de mener å ha hatt ved at Kunnskapsdepartementet ikke godkjente måten Sarpsborg kommune beregnet pensjon på ved beregning av tilskudd til ikke-kommunale barnehager. Dersom kommunene vinner fram i en eventuell rettsak kan det få konsekvenser for kommunenes beregning av sine pensjonskostnader i framtida og dermed mindre behov for tilskudd til ikke-kommunale barnehager. Tidligere avsetning til kompetanseutvikling i skole som ikke ble forbrukt i 2014 utgjorde en del av mindreforbruket. Det kom inn større refusjoner sett i forhold til budsjett av inntekter for grunnskoleundervisning for fosterhjemsplasserte barn fra andre kommuner. Imidlertid ble det behov for å øke utbetalingen for grunnskole for fosterhjemsplasserte i andre kommuner og spesialundervisning i private skoler. Denne økningen var større enn økningen i budsjettrammen og dette er kostnader som kommunen drar med seg inn i 2015 og som vil gjøre det utfordrende å finne dekning innenfor budsjettrammen. Barnehage- og skoleenhetene bidro samlet med et mindreforbruk på 676.000 kr, hvor Frol os bidro med størst pluss. Barn- og familieenheten hadde et mindreforbruk på 2,6 mill. kr som framkom på grunn av meget stram økonomistyring på grunn av pålagt innsparing og vakanser som var vanskelig å fylle raskt. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 30 av 42 Barnehage og førskoleteam Det var pr. 31.12.14 33 barnehager i Levanger kommune, hvorav 7 er kommunalt eid. Ca. 76 % av barna går i ikke-kommunale barnehager. Siden barnehageåret 2009/10 har kommunen hatt full barnehagedekning, dvs. alle som hadde søkt innen fristen av hovedopptaket og hadde rett på plass, kunne få en barnehageplass. Levanger kommune er en av kommunene i Nord-Trøndelag med flest minoritetsspråklige barn i barnehagealder. Antall barn fra arbeidsinnvandrerfamilier øker. Det gis i dag statlig støtte og kommunalt støtte gjennom innvandrertjenesten for å gi et styrket tilbud til disse. Førskoleteam ga 23 barn spesialpedagogisk hjelp etter opplæringsloven, våren 14 og 18 barn høsten 2014. Spesialpedagogisk barnehageteam ga styrkingsmidler til barnehager med barn med nedsatt funksjonsevne. Våren 2014 var det 19 barnehager som fikk tildelt styrkingsressurser (34 barn) og på høsten var det 17 barnehager (32 barn) som fikk tildelt ressurser. Tuv barnehage ble nedlagt høsten 2014. Ekne og Frol barnehager fikk tilbygg i 2014. Staup Natur og Aktivitetsbarnehage reduserte med en avdeling høsten 2014 men skal øke igjen i 2015 for å møte økt søkertall. Behov for midlertidige barnehagebygg for Ytterøy og Åsen ble klarlagt i 2014. Dette følges opp i 2015. Momarka barnehage fikk optimalisert driften i den nyombygde barnehagen og Okkenhaug barnehage klarte å drive en enavdelings barnehage i budsjettmessig balanse. Skolefritidsordning (SFO) Det var i 2013 9 SFO’er i kommunen, hvorav 7 er kommunalt drevet. 394 barn har SFOtilbud i kommunale SFO’er i Levanger i 2014/15 hvorav 239 har hel plass. SFO skal drives etter ”selvkostprinsippet” under følgende betingelser jfr. kommunestyrevedtak i sak 11/13: Enhetsleder får tillatelse til å øke bemanningen i SFO når det er nødvendig for å ivareta enkeltbarns og barnegruppens sikkerhet. Kostnaden må dekkes innenfor skolens budsjett. SFO med en barnegruppe mellom 10 og 20 barn får en grunnstøtte på 100.000 kr. Grunnskole og PPT Det er nå12 grunnskoler for barn i Levanger, hvorav to er privatskoler. Elevtallet i kommunale grunnskoler er stabilt og utgjør i inneværende skoleår 2327. Elevtallet i private grunnskoler er også stabilt og utgjør i inneværende skoleår 172. Elever med spesialundervisning finansieres innenfor de kommunale grunnskolenes økonomiske ramme. I 2014/15 er det registrert 28 færre elever med enkeltvedtak i kommunale skoler enn året før og det er i GSI registrert 209 elever med spesialundervisning i kommunale skoler. Skolene jobber målrettet for å gi bedre tilpasset opplæring innenfor rammen av ordinær undervisning og det er et mål å nå flere elever med slike målrettede tiltak. Det er også en forventning om at kompetanseutvikling blant lærerne i klasseledelse og lesing, vil føre til at færre elever trenger spesialundervisning. Ekne skole fikk sammenbygd tre bygg i 2014. Dette førte til bedre funksjonalitet. Utbyggingen av Levanger ungdomsskole startet og planleggingen av renoveringen av Frol og Nesset barneskoler ble satt i gang. PPT hadde et mindreforbruk i 2014 på grunn av vakante stillinger. PPT fikk henvist 155 nye saker i 2014, en økning fra 2013. De fleste henvises for lese-/skrive-/ uttalevansker, lærevansker, konsentrasjons- og atferdsvansker samt klassemiljø. Pr. 31.12.14 sto 23 elever på venteliste. PPT, staben og rektorene brukte en del tid på arbeidet med bedre samhandling mellom PPT og skolene med mål om å øke andelen elever som får tilpasset opplæring innenfor ordinær undervisning blir nå gjennomført i driftsorganisasjonen. Dette arbeidet fortsetter i 2015. Det blir laget en tilstandsrapport for grunnskolen i Levanger for 2014 som beskriver utviklingen i en del kvalitetsdata. Tallene gjentas ikke her da de presenteres som egen sak. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 31 av 42 Helsestasjons- og skolehelsetjenesten Det er stor etterspørsel etter alle tjenestene og det er utført ca. 15.600 konsultasjoner og 3998 vaksinasjoner i 2014. Ergo- og fysioterapi-tjenesten for barn og unge mottok 61 nye henvisninger i 2014. Det var omtrent 30 faste brukere (varighet over 2 år). Helsestasjon for minoritetsspråklige på Levanger voksenopplæring og helsetjeneste for flyktninger har registrert ca. 200 konsultasjoner siste året, og det er en økning på ca. 60 %. Smittevern har hatt ca. 170 konsultasjoner i 2014 og reisevaksinering har hatt ca. 840 konsultasjoner. Det har vært en stor økning når det gjelder smittevern, og det handler også om mye arbeidsinnvandring, som det har vært etterslep på fra tidligere år. Barnevern Barnevern hadde et mindreforbruk i 2014 i forhold til budsjett i hovedsak på grunn av mindre kostnad til plasseringer utenfor hjemmet. Plasseringer med forsterkningstiltak ga høyere refusjon fra staten. Barnevernet mottok 262 nye meldinger i 2014, en nedgang på 13 fra 2013. 115 barn hadde hjelpetiltak og 64 barn var i fosterhjem og 8 barn på institusjon. I «På egne ben» kom i ordinær drift i 2014 som et ettervernstiltak. Barnevernsleder har brukt tid på etableringen av Interkommunal barnevernvakt i 2014. For en fyllestgjørende orientering om status for barnehage- og skoleenhetene og barne- og familietjenesten vises det til vedlegg til denne årsberetningen. Kompetanseutvikling 74 deltakere fra 31 barnehager hadde kurs i kunst og kreativitet (forming), knyttet til antall, rom og form i 2014. 30 barnehager har i løpet av de siste 7 år gjennomført etterutdanningen i De Utrolige Årene. Det gjenstår noen vedlikeholdssamlinger som blir gjennomført i 2015. Tre ikke-kommunale barnehager takket nei til tilbudet. TRAS-kurs ble holdt for 42 pedagoger fra 18 barnehager. Kursdag med språk som tema ble gjennomført med 80 deltakere fra 26 barnehager. Skolene jobbet godt med læringsmiljø- og lesesatsing i tråd med Kommunedelplan oppvekst. Ved utgangen av skoleåret 2014/15 gjenstår kun å gjennomføre en systematisk satsing på læringsmiljø med ekstern veiledning ved Nesheim skole. De vil ta tak i dette når de flytter inn i nye lokaler på Nesset. Lesesatsingen var den største satsingen i kommunale og private skoler forrige skoleår. Skolene har selv kjørt opplæring i bruk av interaktive tavler. Det ble kjørt kurs for assistenter i læringsmiljø og voksenrollen. Alle ungdomsskoler jobber med MOT. Deltakelse i den statlig initierte ungdomsskolesatsingen gjennomføres i 2015 etter at Levanger ungdomsskole er etablert. Mule, Okkenhaug og Frol barneskoler og Frol og Nesset ungdomsskoler startet arbeidet med å utvikle de nye skoleorganisasjonene. Barne- og familietjenestens kompetanseplan ble fulgt. Barneverntjenesten v/leder, nestleder og enhetsleder for BaFa har deltatt i KS sitt effektiviseringsnettverk for barnevern og deltatt i utviklingsarbeid i regi av «Forandringsfabrikken- Mitt liv», i og «Akutten» – et samarbeid mellom BUP og Barneverntjenestene i flere kommuner. Helsestasjons- og skolehelsetjenesten hadde økt fokus på dokumentasjon i 2014. PPT-leder tok videreutdanning i ledelse i 2014. Spesialpedagogisk barnehageteam har organisert kurset «Norsk med tegnstøtte» våren 2014. Selv har teamet lært metoden «reflekterende team». Brukermedvirkning Dialogmøte mellom driftskomiteen og FAU’ene ble gjennomført i februar 2014. Kommunalt foreldreutvalg for grunnskolene holdt flere møter i 2014 og skoleadministrasjonen deltok på møtene. Alle enheter hadde brukerdialog gjennom samarbeidsutvalg og elevrådsarbeid. Det gjennomføres årlig elevundersøkelse i skolen. Resultatene presenteres i Tilstandsrapporten og behandles ved den enkelte skole. Det gjennomføres ikke foreldreundersøkelse. Det ble etablert et foreldreutvalg for barnehage i 2014. Utvalget har hatt liten aktivitet det første året. Kommunen har deltatt i program for barnehagemyndigheten og skoleeier i regi av Oppvekstprogrammet. Økt brukermedvirkning og økt samhandling mellom administrasjon og politiske organ har vært hovedfokus. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 32 av 42 3.5.2 Helse og omsorg Siden 1. september 2013 har helse og omsorg i Levanger bestått av enhetene NAV, enhet for institusjonstjenester, enhet for hjemmetjenester og enhet for habilitering. Enhet for institusjonstjenester samler legevakt/legetjeneste, 24 – timers ø. hjelp, overgrepsmottak, Breidablikktunet omsorg og institusjon, Skogn helsetun og Ytterøy helsetun. Enhet for hjemmetjenester samler bofelleskapene i Eplehagen, Verdandes veg og Åsveien 7. I tillegg til Psykisk helse og oppfølging med helsestasjon rus, hjemmetjenestene i sentrum, nord og sør samt nattpatruljen, fysio- og ergoterapitjenesten og kjøkkentjenesten. Enhet for habilitering organiserer Helse og omsorgstorget, bo-tiltakene i Nordsivegen, Marknadsvegen, Ekne, Åsvegen 5, BPA-tjenestene og private tjenesteavtaler samt aktivitets/dagtilbudet Staupshaugen, trenings- og støttekontakter, avlastningsboligen Okkenhaugsveien, privat avlastning og Frisklivssentralen. NAV kommune ligger også som egen enhet i organisasjonskartet, med to avdelingsledere (Markedsavdelingen og Oppfølgingsavdelingen). Helse og omsorg styres etter vedtatte kommunale plandokumenter som Kommuneplanen, Kommunedelplan helse og omsorg 2015 – 2030, Boligsosial handlingsplan, Rus politisk handlingsplan og en rekke fagplaner for Helse-beredskap. Mange temaplaner er til rullering og nye fagplaner skal lages i løpet av 2015. Året 2014 har som året før vært preget av tilrettelegging og arbeid i f.h.t. å levere på statlige bestillinger i form av nye lover og forskrifter (samhandlingsreformen) og samhandling rundt juridisk bindende avtaler mellom helseforetak og kommune i tillegg til å levere tjenester til familier og/eller enkeltpersoner som har rettigheter etter lovverket. Dette vil alltid være primæroppgavene, men i strevet etter å imøtekomme forventninger og fordele kommunens midler på en rettferdig måte, ble det tydelig at det fortsatt er nødvendig med en løpende evaluering som grunnlag for ny strukturell endring for å kunne svare på endringer i helsetilstanden og alderssammensetningen i befolkningen. Strategiene i kommunedelplanen er innrettet med dette. Sykeheimen i Åsen ble avviklet i 2014 som et første steg mot å etablere et mer moderne og framtidsretta bo- og helsetilbud. Grp. ansvar Regnskap 31.12.14 Rev. Budsj.2014 Forbruk 31.12.14 Avvik Oppr. Budsj.2014 Regnskap 31.12.13 133 Nav kommune 20 759 807 20 222 137 102,7 -537 670 20 002 950 19 625 379 139 Samhandlingsreformen 22 933 531 21 220 160 108,1 -1 713 371 21 220 160 27 045 381 0 0 0,0 0 0 34 055 822 108 832 854 107 571 633 101,2 -1 261 221 110 856 977 0 343 Habilitering 78 309 948 74 324 270 105,4 -3 985 678 67 954 753 0 346 Institusjon 106 352 258 109 445 686 97,2 3 093 428 103 439 178 0 370 Staupshaugen verksted 0 0 0,00 0 0 10 200 622 380 Distrikt Nesset/Frol 0 0 0,00 0 0 97 258 314 385 Distrikt Sentrum/Ytterøy 0 0 0,00 0 0 56 676 537 390 Distrikt Sør 0 0 0,00 0 0 80 570 799 337 188 398 332 783 886 101,3 -4 404 512 323 474 018 325 432 854 315 Helse/rehabilitering 340 Hjemmetjenester SUM Som det fremgår av tabellen viser regnskapet for 2014 at Helse og omsorgsenhetene hadde et samlet resultat i forhold til budsjett på 101,3 %, - altså et merforbruk på ca. 4,4 mill. kroner i f.h.t. budsjett. Av dette står NAV for et merforbruk på kr. 537 670 som i hovedsak tilskrives et økt uttak av økonomisk sosialhjelp og manglende refusjoner i dette ansvarsområdet. Denne posten er svært vanskelig å budsjettere da dette skal være en ordning for økonomisk sikring ved inntektsbortfall. I 2014 er det også registrert en relativt stor økning i antallet Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 33 av 42 arbeidsledige i Levanger, noe som nok har påvirket dette resultatet. Den relative økningen i antallet ledige i Levanger er 25,7 % i forhold til samme tid i 2013. Det er også slik at det fra staten og Fylkesmannen sin side er satt fokus på ekstra innsats og ytelser opp mot barnefamilier, noe som også kan ha påvirket skjønnet i saker om økonomisk sosialhjelp til barnefamilier. På ansvar 139 Samhandlingsreformen er det et overforbruk i 2014 på litt i overkant av 1,7 mill. Dette skyldes økte utgifter for kommunen til med-finansiering av samhandlingsreformen (kommunens andel av systemet med innsatsstyrt finansiering av spesialisthelsetjenesten). Dette ble avviklet fra 1.1.2015, det betyr at rammeoverføringene fra staten blir tilsvarende redusert i 2015 og at kommunen slipper å betale et månedlig á konto-beløp som i 2014 varierte mellom 1,8 og 1,9 mill./mnd. Dette betyr også at det ikke vil ligge noe incitament i de økonomiske ordningene som regulerer ansvar og oppgaver mellom stat og kommune. Det eneste som fortsatt vil ligge igjen i rammeoverføringene fra staten er utgifter til «utskrivningsklare pasienter». Dette var ca. 2 mill. i 2014. Av disse pengene er ca. 1,5 mill. brukt til dette formålet. Levanger kommune har i 2014 betalt for ca. 340 liggedøgn i sykehuset. Dette er pasienter som er utskrivningsklare, eller ferdig utredet. Her gjenstår som oftest en tjeneste som sluttfører en behandling startet i sykehuset og en rehabilitering tilbake til egen bolig eller omsorgsbolig. På grunn av redusert antall senger i andre halvår 2014 så endte vi altså opp med et høyere antall liggedøgn enn året før. Det er viktig å si at kommunens estimerte liggedøgn ved inngåelse av avtalen i 2012 (samhandlingsreformen) så skulle vi ha ca. 500 liggedøgn. Vi er altså betydelig under dette nivået fortsatt. På de øvrige 3 enhetene er resultatet noe varierende. Dette skyldes delvis tilfeldige variasjoner i etterspørsel etter «tyngre» tjenester, men også en feil som skriver seg tilbake til oppbyggingen av ny økonomistruktur ved årsskiftet 2013/2014. Dette er rettet opp i budsjettet for 2015. Samlet lå de tre helseenhetene r med et merforbruk på noe over 2 mill. i 2014 i det regnskapet ble avsluttet. Endelig beregning av tilskudd til ressurskrevende tjenester retter opp dette, slik at en i realiteten har gått i balanse. Ressurskrevende tjenester. Det er en egen refusjonsordning for kostnader til særs ressurskrevende tjenester for brukere under 67 år. I 2014 fikk kommunene refundert 80% av kostander som overstiger 1.043.000 kroner (1.632.000 for psykisk utviklingshemmede). De endelige beregningene var ikke klar på det tidspunktet regnskapet ble avgitt. Det reviderte tilskudds-regnskapet viser at kommunnen kan kreve ca. 4,6 mill. mer enn det som er regnskapsført som tilskudd i 2014. De regnskapsførte tilskuddene i 2014 har vært i underkant av 34 mill. mens det reviderte kravet vil være på 38,5 mill. Dette betyr altså at mye av grunnlaget for avviket kommer fra det økte nivået på omfattende og ressurskrevende tjenester og derfor øker grunnlaget for beregning av tilskudd. Helse og omsorgstorget har også, sammen med økonomienheten, hatt en oppdatering av lønnsgrunnlaget i de enheter som yter slike tjenester. Her kan det også ligge noen justeringer som har hatt positivt utslag. I sum kan det derfor se ut til at de tre helseenheten isolert sett ender opp med en positiv bunnlinje når tilskuddene tas med. Det overordnede bildet her er imidlertid litt tankevekkende, da situasjonen i 2012 var den at vi krevde noe i overkant av 20 mill. av en total lønnsutgift på noe over 40 mill. mens situasjonen i 2014 er den at vi krever 38,5 mill. i tilskudd av en lønnsgrunnlag på 75 mill. Lønnsutgiftene som danner grunnlag for økte tilskudd har derfor økt med over 80 % siden 2012, en utvikling som sier noe om hvor viktig det er å bygge opp en reserve mot framtidige endringer i utgifter til ressurskrevende tjenester. Enhet for hjemmetjenester 2014 har vært det første hele året med ny organisasjonsstruktur og et krevende budsjett hvor omstillingene tilsvarte en omplassering/effektivisering på mellom 30 – 35 årsverk. Noen av disse omstillingene har vært krevende fordi de har berørt tjenester til sårbare grupper. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 34 av 42 Hjemmetjenesten har også hatt utfordringer med å hente ut effekt av alle tiltakene i budsjettet for 2014. Dette har flere grunner, men det er åpenbart at det er vanskelig å flytte på mennesker og endre organisasjonen uten et godt samarbeide med arbeidstakerorganisasjoner og tillitsvalgte. Men selv når dette er formelt riktig så vil enkeltmenneskene kunne oppleve det som utilfredsstillende og inngripende og motsette seg endringer. Dette er noe vi arbeider mye med og må bli bedre på i året som kommer. Enhet for hjemmetjenester har hatt flere satsingsområder i 2014 hvor målene har bedre effektivitet og samhandling. Kjøkkenstrukturen har vært utfordrende og det vil framskrives en plan for denne i 2015. Arbeidslister og multidoser (forenklet håndtering av medikamenter til hjemmeboende) har hatt og vil fortsatt ha fokus. Ellers har psykisk helse og oppfølgingstjenestene arbeidet med en re-organisering som skal ha som mål å fange opp mennesker med behov for ego-støttende samtaler og behandling tidligere enn før. På grunnlag av tilskudd fra staten er det ansatt psykolog som skal bidra til kvalitet og riktig prioriteringer samt støtte opp rundt denne utviklingen av lavterskeltjenester. Ergo-fysioterapienheten er re-lokalisert og det er etablert et tilbud til muskel og skjellettsyke i varmebasseng med veiledning fra fysioterapeut. Det er satt mer fokus på tverrfaglig samhandling, noe som vil være svært viktig for å nå målene om i kommunedelplanen. Et av de viktigste tiltak i den sammenhengen er kanskje oppstarten av hverdags-/hjemmerehabilitering hvor målet er å omstille fra kompensasjon- til ressursfokus i møtet med brukere og pårørende. I dette ligger også en dreining og en tilpasning av tjenesteproduksjonen fra kompenserende tjenester til tjenester med et mestringsfokus; - læres opp til å mestre mer selv. Det regnskapsførte avviket i tjenesten har flere årsaker. Nedbemanning og avvikling av tjenestesteder ble ikke gjennomført i det tempo som var forutsatt i budsjettforslaget, dette har medført noe tilleggsutgifter. I 2014 ble det gjennomført flere budsjettjusteringer mellom enhetene inne helse og omsorg på grunn av usikkerheter i f.h.t. regnskapsstruktur i nye organisasjon. Enheten fikk redusert rammen med i overkant av 5 millioner kroner. Enheten hadde i 2014 et betydelig lavere sykefravær enn forventet. Dette på tross av en krevende nedbemanning og omorganiseringsprosess, der mange medarbeidere fikk nye tjenestesteder. Enheten kjøper mange tjenester fra private aktører, dette omfatter blant annet leasing av biler, kjøp av matvarer, driftstilskudd til fysioterapeuter, refusjoner til HELFO, kjøp av tjenester fra private rusinstitusjoner. Dette er utgifter som gir en noe uforutsigbar regskapssituasjon for enheten. Ny bilavtale og ny avtale for vasking av arbeidsklær har gitt noe økte utgifter. Avdelingsledere og enhetsleder har hatt et kontinuerlig fokus på regnskapet igjennom året. Grunnet nedleggingen av Åsen Helsetun er bemanningene ved Levanger Bo og aktivitetssenter økt i samsvar med planlagt oppbygging av heldøgntjenester i omsorgsboliger ved sentret. Enheten har stått ovenfor utfordringer med å rekruttere nok og kvalifisert personale spesielt ved ferieavviklingen. Det er også et økende problem med å rekruttere inn kvalifisert personell i gjennomåret. Enhet for Habilitering Denne enheten organiserer en rekke tjenester som er rettet inn mot ressurssvake grupper i samfunnet med til dels sammensatte utfordringer. Målsettingene det arbeides etter handler i hovedsak om å gi tilstrekkelig støtte og bistand til at tjenestemorrakere kan oppleve mestring, og gjennom det leve et mer verdig liv. Dagsverket har fått mye oppmerksomhet fordi det i forbindelse med budsjettbehandlingen ble vedtatt å fjerne dagpengene og søke å legge dagsverket over til en tiltaksbedrift i en avklart sammenheng med NAV og deres tiltaksportefølje. Dette har vært intensjonen med tiltaket helt fra det ble opprettet i 2009. Dagsverket fortsatte sin virksomhet ut året 2014 uten dagpenger, noe som medvirket til reduksjon i antall brukere. Levanger kommune har nå inngått en avtale med Leva-Fro as om etablering og drift av et nytt tiltak hvor kommunen Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 35 av 42 legger inn 5 kommunale APS-plasser (arbeidstrening) og NAV legger inn 2 VTA-plasser (varig tilrettelagte arbeidsplasser). Frisklivssentralen har bygd ut flere sekundær- og primærforebyggende tilbud i løpet av 2014. Det er gitt statlig tilskudd til to prosjekter, et med overvekt og mestring som fokus og et med helsefremming som fokus. Helse og omsorgstorget har et stort og viktig arbeidsfelt i og med at de saksbehandler søknader om tjenester som ytes av enhetene, og her har fokuset vært å tilpasse tjenesteutmålingen og vedtak etter nye føringer i kommunedelplanen. Det er også flere av de ansatte som er i videreutdanning. Antall saker ligger godt over 2000 for 2014, og antallet utskrivningsklare fra sykehuset ligger over 700. Det er denne enheten som har ansvar for avlastning og omsorgsbaser for mennesker med sammensatte og omfattende behov. Den økte kostnadene her finnes igjen i oppsettet til grunnlaget for ressurskrevende tilskudd. Det skal være en klar kobling mellom økte utgifter til denne type tjenester og størrelsen på tilskuddet for ressurskrevende tjenester. Men samtidig ble det gjort en feil i oppsettet i ny økonomistruktur som førte til en feil i fastlønnshjemler. Dette skal være rettet opp i 2015-budsjettet. Lønnsutgiftene til denne type tjenester gjenspeiles selvsagt også i antallet årsverk i tjenesten, i tillegg til at alle merkantile ble flyttet over til enheten i 2014. Sykefraværet varierer en god del mellom avdelinger og det jobbes med IA-tiltak i alle avdelinger. Som en del av utviklingen i avlastningstjenesten er det i 2014 gjort an administrativ endring i og med at vi på våren 2014 etablerte en ny heldøgns tjeneste til en bruker under 18 år. (Barnebolig) Det vil i løpet av 2015 bli foretatt en endelig vurdering av behovene for barneboligplasser og lokalisering. Enhet for institusjonstjenester Våren 2014 ble det arbeidet med overflytting av pasienter fra Åsen helsetun til øvrige institusjoner og heldøgns tilbud i kommunen. Det er grunnlag for å si at selve flyttingen gikk veldig bra og at det ble lite klager rundt selve overflyttingen. De ansatte har stort sett funnet seg til rette i sine nye jobber på nye arbeidsplasser. Enheten har gjennom HMS-arbeidet prioritert å sette fokus på visjonen «Mestring i egen hverdag» og verdiene respekt-ærlighet og lojalitet. Målet er at visjoner og verdier skal gjenspeiles i alt arbeid som utføres i enheten, men spesielt i f.h.t. fokus på det psykososiale arbeidsmiljøet, i nærværsarbeidet og overfor ansatte og pasienter som berøres av endringer og omstilling, spesielt i f.h.t at driften ved Åsen helsetun skulle avvikles i løpet av året. Avvikling av Åsen helsetun har medført en reduksjon i 20 sykehjemsplasser og 6 omsorgsboliger med heldøgns omsorg. Dette har medført et stort press på de resterende plassene og vi ser at de som innvilges opphold er mer utfordrende og med større behov enn før. I tillegg medfører dette at det periodevis er flere pasienter på korttidsplassene på Breidablikktunet som venter på et varig tilrettelagt botilbud, og vi har også i perioder mange ferdigbehandlede pasienter på sykehuset som kommunen må være med å medfinansiere. Medio juni åpnet kommunene Levanger, Frosta og Verdal en lovpålagt tjeneste med kommunal heldøgns øyeblikkelig hjelp tjeneste. I de tre kommunene er det seks senger fordelt med to i Verdal, tre i Levanger og en seng på Frosta. Det har vært tilordnet eget legetilsyn til pasientene i disse sengene. Denne ordningen er nå reorganisert slik at legevakta betjener sengene på ettermiddager og natt, og at annen beredskap kun er aktuelt i helger. Det er startet et omfattende prosjekt med arbeidsmiljø, lederstruktur og lederutvikling i noen avdelinger. Dette arbeidet vil strekke seg godt inn i 2015. Når det gjelder sykefraværet så har det vært til dels høyt i noen avdelinger, og høyere mot slutten av året i fjor. På bakgrunn av Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 36 av 42 alle prosesser og en relativt stor usikkerhet i arbeidsstokken i f.h.t. framtidige løsninger er det viktig å styrke samhandlingen mellom ledere og ansatte. Ressursstyring og utvikling. 2014 har vært et veldig hektisk år hvor enhetsledere og avdelingsledere har hatt mye nytt å forholde seg til. Dette skulle vi forvente ble vanskelig fordi drift allerede krever sitt. Når dette nå har gått så bra som det har gjort, så skyldes det en utstrakt og god vilje til å delta og bidra både i utformingen av kommunedelplanen og i utforming og planleggingen av Eplehagen, Helsehuset og Omsorgsfelleskapet i Åsen. I 2014 var egen prosjektleder for kommunedelplan helse engasjert. Dette var nødvendig for å samordne arbeidet med planen og det endelige produktet. Prosjektleder sluttet ved årsskiftet etter at kommunedelplan helse og omsorg ble vedtatt i des. 2014. Koordinerende enhet har kontorlokaler sammen med kommunens Helse og Omsorgstorg. Denne funksjonen ble i 2014 lagt inn i rådmannens stab og under kommunalsjef helse fordi dette er en lovpålagt oppgave som handler om alle enheters virksomhet i relasjon til brukerens behov. Funksjonen ivaretas i det daglige av systemkoordinator. Den koordinerende enheten skal være synlig og lett tilgjengelig for brukere og samarbeidspartnere. Sykefravær Det er relativt store variasjoner i sykefraværet. Noe kan skyldes arbeidspress, med raske omløp av pasienter med behov for omfattende behandling og helsehjelp. På tross av de utfordringene som enhetene har møtt i 2014 er det gjennomsnittlige sykefraværet stabilt eller gått ned i f.h.t. på samme tid i 2013 både når det gjelder kort- og langtids sykefravær. Det er imidlertid viktig å arbeide mer med årsakene til sykefraværet også i forbindelse mad varslede endringer og 8-ukers regelen som NAV innfører fra april 2015 Kompetanseutvikling Nye områder som krever ny kunnskap vil være kulturdimensjoner inn i helsetjenesten, logistikk og innovasjon samt velferdsteknologi. Dette er områder som det er knyttet store forventninger til med tanke på effektivisering og rasjonalisering av tjenesteutviklingen i årene som kommer. Det foregår også en kontinuerlig prosess i kompetansebygging på områder som bruk av dokumentasjonsverktøy og dokumentasjon, kvalitet og lover/forskrifter. Ellers foregår det et arbeid ved flere av enhetene for å bedre arbeidsmiljøet og å ansvarlig gjøre de ansatte i f.h.t. omdømme og psykososialt arbeidsmiljø. Bedriftshelsetjenesten har vært inne i tre av enhetene i 2014 og dette arbeidet vil fortsette i deler av 2015. 3.5.3 Kultur Enheten består av kulturskolen, biblioteket, Festiviteten kino og kulturhus - og Levanger Ungdomshus. Videre har enheten ansvar for tiltak innen kunst (LevArt), musikk/sang, idrett/fysisk aktivitet, museum/kulturminner, og for mennesker med behov for spesiell tilrettelegging av kulturopplevelser. Kulturenheten driver selv og i samarbeid med andre enheter, et betydelig arbeid innenfor kultur og helse (Allsangkafe, Parkinsonprosjektet, Dansegruppen 60+ mfl), og deltar i kommunens arbeidsgruppe for kultur og helse. Kulturenheten har også deltatt i kommunens tverrfaglige arbeid med kulturmiljøfredningen av trehusbyen Levanger. Ungdomshuset ble besluttet nedlagt i nåværende form og i nåværende lokaler ut fra en samlet vurdering, jmf sak 15/14 i DK og sak 45/14 i Formannskapet. Dette vil bli reetablert i ny form i 2015. Kinodriften ved Festiviteten har en positive utviklingen i besøk, og besøkstallet på kino i 2014 er det beste siden 2006. I tillegg hadde Festiviteten i 2014 også over 5200 gjester på andre arrangement som møter, teater, konserter etc. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 37 av 42 Biblioteket har hatt stabilt utlån og besøk, og har et høyt aktivitetsnivå på arrangement. Kulturskolens aktivitetsnivå ble justert ned fra høsten 2014 og det betyr et noe redusert antall elever i Kulturskolen, samt større elevgrupper. Grp. Ansvar Regnskap 31.12.14 Revidert budsjett 2014 Forbruk 31.12.14 Avvik Opprinnelig budsjett 2014 Regnskap 31.12.13 500 Kultur 22 211 252 22 335 430 99,4 124 178 22 476 236 23 410 920 SUM 22 211 252 22 335 430 99,4 124 178 22 476 236 23 410 920 Regnskapet viser et mindreforbruk på 124 178 kr. Ut fra de pålagte nedskjæringer på 700 000 kr. er dette et svært godt resultat. 24 % av enhetens samlede budsjett er også bundet opp i ulike tilskudd. Det økonomiske resultatet er oppnådd gjennom økte inntekter i det alt vesentligste prosjektmidler og en del vakanse, men en slik nedskjæring må selvsagt merkes. Det er allikevel oppnådd mye bl.a. gjennom frivilligheten 3.5.4 Anlegg, infrastruktur, samfunnssikkerhet og miljø Innenfor området er det svært stor aktivitet mht. til investeringer innenfor skolebygg, institusjoner, boliger, parker etc. – bl.a. over 500 mill. kr. i pågående/oppstarta byggeprosjekt. kr. Arbeidene med disse investeringene må ha svært høy prioritet da disse er et viktig element innenfor omstillingene innenfor oppvekst og helse. Grp. Ansvar Regnskap 31.12.14 Revidert budsjett 2014 Forbruk 31.12.14 Avvik Opprinnelig budsjett 2014 Regnskap 31.12.13 630 Drift/anlegg -1 980 830 11 922 -16 614,9 1 992 752 -400 185 1 610 377 640 Bygg og eiendom 3 898 618 2 529 558 154,1 -1 369 060 3 533 000 5 453 315 660 Kommunalteknikk 8 435 625 8 557 881 98,6 122 256 8 612 129 8 268 530 690 Større driftsprosj. 95 913 100 000 95,9 4 087 500 000 810 969 692 Forsikringssaker 580 826 0 0,0 -580 826 0 0 SUM 11 030 152 11 199 361 98 169 209 12 244 944 16 143 191 Drift og anlegg Drift og anlegg er en utførerenhet for drift og anleggsutbygging innenfor veg, vann, avløp og grøntområder i kommunen. Av aktuelle tiltak kan nevnes: Opprusting og forsterking av vegen over Leinshøgda. Rydding, opprusting av stier og graving av gatelys i Staupshaugen. Montering og utplassering av ca. 180 benker rundt omkring i Levanger kommune. Sanering av VA-anlegg og opprusting av gater: Handballvegen, Lindskjeldevegen, Heggelia, Børsgrenda/Sæter gård og kloakkpumpeledning Moan. Enheten har mindre oppdrag fra private. Enheten har også i 2014 hatt ansvaret oppbygging av kompetanse innenfor gartnerfaget på Staup. Drift og anlegg har igjen et meget godt driftsresultat. Resultatet er langt over både opprinnelig og revidert budsjett, 2 mill. kr. (1,6 mill. kr. over opprinnelig budsjett). Dette skyldes i hovedsak reduserte kostnader på drift av maskinpark (ny maskiner som koster mindre i drift), mindre lønnskostnader og justering av priser. Funksjonskontrakten ble for 2014 revidert for å ivareta pris- og lønnsstigning. I forhold til styrt økonomi er det opprinnelige budsjettet med krav om inntjening, mest riktig å sammenligne med i vurdering av resultat. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 38 av 42 Bygg og eiendom Enheten har ansvar for både alt renhold og vaktmestertjenestene for kommunale bygg. Renhold har 46 årsverk. 12,5 årsverk med vaktmestere dekker i dag ca. 150 000 m2 – 12 000 pr. årsverk. Vaktmesterne utfører løpende forefallende arbeider samt mindre vedlikeholdsarbeider på kommunens bygg. Boligforvaltningen forvalter ca. 350 boliger. Administrasjonen består av 7 årsverk i 2014. Står for den daglige driften av bygningsmassen samt alle utviklingsprosjektene. Som tidligere redegjort for er byggeaktiviteten for kommunale bygg meget stor. I 2014 er igangsetting av Levanger ungdomsskole til en budsjettramme på 230 mill. kr. det absolutt største prosjektet. I tillegg er prosjektering av Frol oppvekstsenter, Nesset skole, omsorgssenter på Åsen, utbygging i Staup med helsebygg og omsorgsboliger etc. igangsatt. Som nevnt i innledningen har Bygg og eiendom hatt stor økt aktivitet innenfor nybygg og rehabilitering uten at ressursene for oppfølging av prosjektene ved enheten har økt (en stilling besatt i slutten av 2014). Dette har fått følger for oppfølging av drift og vedlikehold av den kommunale bygningsmassen. Økonomi Det er også for 2014 et merforbruk ved enheten. I forhold til budsjett er avviket på 1,4 mill. kr.. Det er gjort endringer innenfor renhold som medfører mindre innleie, men noe er erstattet med tilkallingsvikarer. Innleie fra private renholdsfirma er redusert med 1.7 millioner kroner. Men det er en økning i lønnskostnader i forhold til budsjett. Omorganisering er nødvendig for å redusere kostnadene. Selv om inntektene har økt, har øvrige kostander hatt større økning i forhold til budsjett. En del kostnader har tidligere vært ført på større driftsutgifter. Denne posten ble i løpet av 2014 redusert til et minimum. Økt fokus på økonomistyring er helt nødvendig. Kommunalteknikk Enheten har ansvaret for forvaltning og drift (settes bort til private og enheten drift og anlegg) for: Vannforsyning 233 km hovedvannledninger, 10 høydebasseng, 19 pumpestasjoner og 3 vannbehandlingsanlegg. Avløpsanlegg: 302 km hovedledninger, 74 pumpestasjoner og 5 renseanlegg. Ca. 215 km kommunale veger Vann og avløp På investeringssiden er tiltakene gjennomført iht. hovedplan vann og saneringsplanen avløp. Av større anlegg kan sammenkoblingen med Verdal nevnes. Det gjenstår her en del arbeid på Verdalssiden for at sammenkoblingen kan realiseres. Regnskapet for 2013 ble bedre enn budsjettet. P.g.a. gunstig kostnadsutvikling over 5-års periode har vannavgiften kunne reduseres til kr. 7,00 pr m3 i 2014. Av samme grunn er avløpsavgiften redusert til kr. 17,75 pr. m3 i 2014. Veg/park/parkering Planlagte tiltak i henhold til budsjett er gjennomført eller påbegynt bortsett fra gang/sykkelveger Gamle Kongeveg, Elvebredden og Sjøgata. Regulering og grunnerverv tar tid. Regnskap 2014 kom i mål med et lite overskudd. Bevilgninger til drift og vedlikehold står ikke i samsvar til økningen av veglengder, økning i antall veginstallasjoner som skilt, gatelys, fortau, autovern etc. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 39 av 42 Av større investeringsoppgaver ble vegen fra Rennan over Lein til Brenne forsterket til 10 tonns grusveg. Utført nyasfaltering for ca. 2,5 mill. eller ca. 3,5 km veg. Snekkarberget bru er endelig kommet i gang. Anlegget sluttføres våren 2015. Jetee’n var i dårligere stand enn vi fikk vurdert med den følge at det det vil gå med vesentlig mer stein enn forutsatt. Trafikksikkerhetstiltak ble utført med ny belysning ved Ytterøy skole og Helsetunet. 3.5.5 Fellesområder og støttefunksjoner Grp. Ansvar Regnskap 31.12.14 Revidert budsjett 2014 Forbruk 31.12.14 Opprinnelig budsjett 2014 Avvik Regnskap 31.12.13 100 Politiske organer 5 779 756 5 807 303 99,5 27 547 6 155 000 5 857 400 110 Rådmannen m/ stab 9 398 924 9 199 955 102,2 -198 969 8 378 000 8 687 978 13 149 740 12 076 962 108,9 -1 072 778 12 737 625 13 300 414 8 563 549 8 270 000 103,5 -293 549 8 270 000 7 933 216 -78 987 -486 625 16,2 -407 638 -486 625 -264 021 160 Innvandrertjenesten -2 925 260 0 0,0 2 925 260 0 -3 597 542 699 Kommunens andel til ISK 46 805 961 48 987 266 95,5 2 181 305 48 178 932 47 042 010 800 Skatter og rammetilskudd -946 653 990 -957 446 000 98,9 -10 792 010 -961 446 000 -922 223 805 0 0 0,0 0 0 0 60 436 537 63 476 556 95,2 3 040 019 90 643 128 42 660 928 -805 523 770 -810 114 583 99 -4 590 813 -787 569 940 -800 603 422 130 Fellesområder 134 Kirker m.v. 135 Kommuneskogen 810 Avskrivninger 850 Finanstransaksjoner SUM De ansvarsområdene som er samlet under ”Fellesområder og støttefunksjoner” har et negativt avvik i forhold til budsjett på 4,6 mill kr. Spesielt er det området Skatter og rammetilskudd har et stort negativt avvik jfr. beskrivelser under pkt 3.1 lenger fremme i rapporten. Ellers bidrar Innvandrertjenesten, Innherred samkommune og Finanstransaksjoner med til dels store positive avvik. Det vises her til egen årsberetning for Innherred samkommune, egen beskrivelse av innvandrertjenesten nedenfor og rapportens pkt 3.1 for beskrivelse av Finanstransaksjoner. Næring (en del av grp.ansvar 110) Arbeidet med revideringen av Felles Næringsplan Levanger Verdal er startet opp Arbeidet med ferdigstillelse av denne vil bli prioritert. Det har vært stor aktivitet og skjedd mye positivt innenfor næringsutvikling i 2014. Mange er koblet opp mot Proneo gjennom den rammeavtale vi i dag har. I 2014 ble 30 ideer registrert hos Proneo. Tallene for 2013 var 26 og 2012 var 23 som viser at vi har hatt en jevn utvikling også på dette området. En del av etablererne har fått spesiell oppfølging med bl.a. gjennom deltakelse i inkubator og etablererverksted. Fiborgtangen Næringspark er etablert med støtte fra Levanger kommune og NTFK. Fiborgtangen Vekst er tatt inn i SIVAs inkubatorprogram. 12 bedrifter i tillegg til Norske Skog er til nå etablert og flere er på veg inn. I tillegg til Proneo har kommunen rammeavtale med Filmfabrikken/Tindved næringshage. Bygningene er nå fullt utleid. Eget strategiprosjekt ble startet opp for videreutvikling av «clusteret» både mht. innhold og behov for bygningsareal. Innenfor Kulturturbasert næringsutvikling er nå en ytre pilgrimsled fram til Frosta etablert via Munkeby, Trehusbyen, Alstadhaug og Falstad i tillegg til den indre leden. Tilbud langs disse ledene er under utvikling. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 40 av 42 Innvandrertjenesten Innvandretjenesten har tre avdelinger – Leira statlige mottak, Levanger voksenopplæring, Flyktningetjenesten. Leira statlige mottak har ansvar for å gi asylsøkerne et bo- og oppfølgingstilbud mens de venter på svar på sin søknad om opphold i landet. Mottaket skal sørge for at de til enhver tid gjeldende styringsdokumenter gitt av Utlendingsdirektoratet (UDI) blir fulgt. Mottaket har en spesialavdeling for enslige mindreårige og en tilrettelagt avdeling for mennesker med oppfølgingsbehov, i tillegg til en ordinæravdeling. Ansatte skal aktivt veilede og bidra til at beboerne gis mulighet for praktisk deltagelse og reell innflytelse på saker som angår dem. Intensjonen er gi mulighet for en meningsfull og aktiv hverdag med vekt på normalisering av en unormal livssituasjon. Stort fokus på differensiering av bo- og omsorgsløsninger for å kunne bistå beboere med særskilte hjelpebehov på best mulig måte, spesielt gjelder dette barnefamilier, enslige mindreårige og beboere på Tilrettelagt avdeling. Stor ROS gjennomgang gjennomført på alle deler av driften som omhandler vår kontakt med beboere. Har i år mottatt midler fra UDI for å kunne ha et særskilt fokus retur og arbeidet med å forberede beboeren på eventuell retur til hjemland ved avslag på asylsøknaden. Midlene har blitt brukt til å tilsatt egne rådgivere, gjennom frikjøp av ansatte, som har gjennomført to samtaleprosjekter. Levanger Voksenopplæring har ansvar for norskopplæringen til voksne innvandrere og asylsøkere, samt eksamensrettet grunnskoletilbud for voksne. I tillegg har rektor ansvar for saksbehandling både for Levanger og Verdal kommune etter § 4 A 2 i Opplæringsloven, spesialundervisning for voksne, i stor grad logopedhenvisninger. Skolen har også rolltalkopplæring for to brukere, og grunnskoleopplæring for beboer på Lysgård, Verdal kommune. I tillegg organiserer skolen annen opplæring for personer med rettigheter etter § 4 A 2 i Opplæringsloven. Skolen starter nybegynnergruppe i norsk fire ganger i året. Det var ca. 180 elever fra om lag 35 land og med 15 ulike språk som til enhver tid gikk på Levanger voksenopplæring i 2014. Til sammen var ca. 250 elever innom skolen. 7 av disse var grunnskoleelever fra Verdal kommune. Skolen har deltatt i IMDis (Inkluderings- og mangfoldsdirektoratet) prosjekt Jobbsjansen, noe som har gitt nyttig erfaringsoverføring til arbeidet med introduksjonsordningen i flyktningtjenesten. Voksenopplæringen jobber svært aktivt med prosjekter – faste prosjekter fra sentralt hold som det gis årlige midler til og rent utviklingsprosjekter mht. tjenesteutvikling hvor Levanger er en foregangskommune. Av prosjektene kan nevnes: Jobbsjansen er en permanent ordning, men må søkes på hvert år. Tilskudd IMDi 850 000 kr. Fagkurs for inkludering av innvandrere i arbeidslivet - kurs i renhold og helse. Prosjektet har vært gjennomført i samarbeid med Bygg og eiendom, Helse og NAV. Tilskudd fra IMDi 700 000 kr. «Levanger Arena Arbeid – ny samskapt innsats mellom introprogram, NAV og arbeidslivet». Tilskudd fra NAV 831 700 kr. Flyktningtjenesten har ansvar for bosetting og integrering av flyktninger. I samarbeid med skolen skal det gjennomføres et introduksjonsprogram for alle nyankomne flyktninger med Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 41 av 42 påfølgende kursstønad for deltakelse etter introduksjonsloven. Målet er å kvalifisere flyktninger for et yrkesaktivt liv eller videre skolegang. Det ble bosatt 47 personer i 2014 og 4 av disse var enslige mindreårige. 8 av de 47 fant bolig selv og ble tatt imot som selvbosatte. 3 personer kom på familiegjenforening. Pr. 31.12.2014 var det bosatt 219 personer som kommunen mottar integreringstilskudd for. Kommunen har i 2014 klart å bosette jevnt og kvartalsvis i tråd med avtale inngått med IMDI 61,9 % av deltakere i program gikk over i arbeid eller utdanning etter avsluttet introduksjonsprogram. Nettverksbygging gjennom et tett samarbeid med frivillighetssentralen og lag og foreninger er etablert og fungerer, men kan utvides til å gjelde flere kontakter. Alle barn fikk tilbud og deltok i sosiale aktiviteter og skolefritidsordningen. Positiv utvikling vedr. boligsituasjonen for flyktninger. Tilgangen på leiligheter i det private markedet synes å være god. Økonomi Overskuddet skyldes blant annet at integreringstilskuddet økte i perioden. Resultatet i INTRO er bra, flere går over i lønnet arbeid eller utdanning. Dette gir en økonomisk gevinst til kommunen da de forsørger seg selv, mens kommunen fortsatt mottar integreringstilskudd. Leira mottak har et overskudd og dette tenkes brukt på å sprinkle. Levanger voksenopplæring gikk med et regnskapsmessig overskudd på 573 491kroner. Dette skyldes mer inntekter fra Verdal kommune som en utøver tjenester for og IMDi. Årsberetning Levanger kommune 2014 – side 42 av 42
© Copyright 2024